הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 198, 2011-07-04 13:30

יואל חסון: שלום לכולם, צהריים טובים.

יואל חסון: אני מתכוון לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה, ישיבת מעקב דחופה בנושא עליית בני הפלשמורה, ונמצא איתנו כאן נשיא בית המשפט העליון בדימוס השופט שמגר, שלום לך, אדוני, חברי הכנסת, אורחים.

יואל חסון: כפי שאתם זוכרים הנושא הזה של עליית בני הפלשמורה היה הנושא שטיפלנו בו באמת באופן סדיר וקבוע הרבה ביוזמת חברי הכנסת שנמצאים כאן, גם חבר הכנסת אריאל, גם חבר הכנסת מולה ואנחנו בוועדה לקחנו את זה כנושא קרוב וצמוד שאנחנו מטפלים בו.

יואל חסון: התעדכנו מעת לעת בכל מיני דברים שקורים ויש הרבה דברים טובים שקורים, אנחנו יודעים שחלק מהדברים מתקדמים והיינו גם באירוע אצל ראש הממשלה, כולנו זוכרים, ואני רוצה לקבל תמונת מצב איפה הדברים עומדים היום.

יואל חסון: השופט שמגר, אתה רוצה להגיד משהו?

מאיר שמגר: אני רוצה קודם כל להביע את הערכתי ליו"ר הוועדה ולחברי הוועדה.

מאיר שמגר: אני אינני יודע אם אתם ערים עד כמה היתה הדחיפה של הוועדה הזו חשובה להתפתחות הנושא ואנחנו צריכים להכיר בכך ולהודות לכם.

מאיר שמגר: לגוף העניין יתנו לכם דוח יותר מפורט על ההתפתחות בשטח, אני הייתי רק מפנה את תשומת הלב למספר נקודות שנראות לי בולטות.

מאיר שמגר: ראשית, נקבע בשעתו שתקום ועדה בראשות מנכ"ל משרד האוצר.

מאיר שמגר: אני מקווה שאחרי שתשמעו את ההתפתחויות על הבדיקה בשטח תבינו למה אני מתכוון, אני מקווה שנמשיך בהמשך העלייה של אלה שאושרו, אני כשלעצמי מוכרח להודות שאני לא יודע מתי.

מאיר שמגר: לדעתי יש להעביר את כל אלו שנמצאו מתאימים, חבל על הזמן ולדעתי השהות בישראל יכולה לתרום הרבה יותר מאשר השהות שם, למרות כל המאמצים, שאני מעריך אותם, אבל בניכר זה לא אותו הדבר.

מאיר שמגר: אבל ככה החליטה הממשלה ואני יודע שלא תמיד מקיימים את החלטות הממשלה אלא נתפסים בזה, אבל אם אנחנו נתקדם אפילו בקצב הזה האיטי מאד המקומות לקליטה כאן בארץ יתמלאו, כלומר אותם מקומות שהם מקומות לקליטת עולים יהיו, לא יודע אם עכשיו אבל כנראה בראשית השנה הבאה מלאים.

מאיר שמגר: הוועדה בראשות מנכ"ל משרד האוצר התכנסה פעם אחת ולא יותר.

מאיר שמגר: זה לדעתי חבל, כי החכמה היא לא להחליט אלא גם לבצע את מה שמחליטים וזה ייצור בעיות.

מאיר שמגר: אז מה, ייתנו לאנשים כסף?

מאיר שמגר: יש איפה לקנות דירות?

מאיר שמגר: הלא אנחנו יודעים את המצב כאן, הם יתרוצצו ברחובות ויחפשו דירות?

מאיר שמגר: צריך לתת להם את האפשרות הראשונה למצוא איזה מקום כאן בארץ ולדעתי הפתרון הוא רק בפתיחה מחדש של מקומות לקליטת עולים שנסגרו בעבר מכיוון שלא היתה עלייה, והנה התברכנו שאלפי אנשים באים ארצה, אני חושב שזה צריך להיות שמחה לכולם שאלפי אנשים יגיעו, אז צריכים גם לקלוט אותם בצורה כלשהיא שיהיה להם מקום איפה לשים את הראש בלילה הראשון או בלילות הראשונים.

מאיר שמגר: זה לא דומה לשום דבר שאפשר לתת להם במקום, ואני לא הייתי רוצה שהמפגש הראשון שלהם עם הארץ יהיה מפגש של אכזבה, שיאמרו 'הו, הנה הגענו הנה לארץ ואומרים לנו כעת תסתדרו ברחובות לחפש דירה'.

מאיר שמגר: זה לא קליטה, זה אנטי קליטה, לכן בקשתי היא שהנושא הזה יהיה לעיני הוועדה, צריך למצוא מקומות שיוכלו לקלוט את כל האנשים שיעברו שם את הבדיקה.

מאיר שמגר: זה הדבר הראשון ושוב, אני חושב שבלעדי זה לא יהיה...

מאיר שמגר: אנחנו נטפל כאן בדברים נוספים של פריפריה, אנחנו רוצים לאפשר לאנשים, למשל, לערער על החלטה, זה תנאי יסודי בארץ, וכשיש ערעור זה בבית משפט יותר מערעור אחד ובוודאי שישלמו סנקציות מנהליות.

מאיר שמגר: בזה צריך לטפל וזה טיפול שאנחנו ניגע בו, אבל הנושא הזה של קליטת האנשים, איפה לשים את ראשם, חשוב מאוד.

יואל חסון: תודה רבה לך, השופט שמגר.

יואל חסון: יוזם הדיון חבר הכנסת שלמה מולה בבקשה.

שלמה מולה: תודה רבה, אדוני היושב ראש, כבוד השופט, אתה באמת ידיד טוב של קהילת יהודי אתיופיה, עוד מהיותך שופט פעיל ואנחנו מאד מודים לך ואני חושב שהמטריה שנתת לפעילות הזו היא זו שאפשרה את תהליך קבלת ההחלטות.

שלמה מולה: אני יודע שראש הממשלה, שנפגשת איתו ואמרת לו, היה לו קשה להגיד לא בצורה מפורשת, למרות שמאחורי הקלעים התקיימו הרבה מאד דיונים.

שלמה מולה: אני רוצה גם להודות לך, אדוני היושב ראש, על זה שנענית לבקשתי לקיים את הדיון.

שלמה מולה: אני רוצה להציג את נושא הדיון, הוא מחולק לשניים.

שלמה מולה: אני מניח שהיום לפחות הייתי רוצה שנמצה את הדיון באחד מהם ולהצטרף לכבוד השופט לקיים דיון המשך נוסף בעניין ישיבת ועדת המנכ"לים או הקמת ועדת המנכ"לים שהיתה אמורה למצוא פתרונות דיור או מציאת פתרונות דיור לאלו שיגיעו לכאן.

שלמה מולה: אם אנחנו לא נידרש לכך, אדוני היושב ראש, עלול להיות שבעוד זמן מה מרכזי הקליטה יהיו מלאים וידרשו להפסיק את העלייה וזה לא מה שאנחנו רוצים והלוואי שכל אלו שקיבלו תשובות, כולם היו מגיעים.

שלמה מולה: זה דבר אחד.

שלמה מולה: הדבר השני - אני רוצה לשבח דווקא את משרד הפנים.

שלמה מולה: כל הזמן משרד הפנים, אדוני היושב ראש, גם בפעמים קודמות ובדיונים קודמים משרד הפנים היה הגוף שעשה את עבודתו בעיקר בתהליך בידוק אנשים, הרכבת רשימה ושליחת שליחים, ובעניין הזה אפשר באמת לציין לחיוב את העבודה הטובה של משרד הפנים באמצעות שליחים בצורה של מחזוריות.

שלמה מולה: אני יודע שבטח אנשי משרד הפנים יגידו את דבריהם, הם נמצאים לקראת סיום הבדיקה הראשונית של אלה השוהים בגונדר ובאותה החלטת ממשלה שהיתה, שנאמר במפורש שעד מרץ הסוכנות היהודית תיקח את האחריות לטיפול באנשים ויעשו את ההכנה לקראת עלייתם, משרד הפנים ירכיב את הרשימה, יעשה את הבדיקות וארגון נאקוג', וזה המקום לברך את נאקוג' על פעילות רבת שנים במקום שבו השלטון הישראלי איך שהוא הסתתר מאחורי הארגון, לקח באחריותו את הטיפול באנשים ובעצם היו אמורים להעביר את האחריות לסוכנות היהודית עד מרץ.

שלמה מולה: הם היו צריכים לעזוב והסוכנות היתה צריכה להכין תוכנית פעולה אופרטיבית לגבי החינוך והטיפול ברווחה ובבריאות של האנשים, והתהליך הזה, את מעמדה של הסוכנות, מי שהיה צריך להסדיר מיד עם קבלת החלטת הממשלה היה משרד החוץ.

שלמה מולה: משרד החוץ, שהוא גוף לא חדש, במשך שנים יש לו נגיעה ישירה לטיפול באנשים.

שלמה מולה: זה לא דבר חדש, משרד החוץ היו שותפים גם בקבלת ההחלטה וקיבלו את ההחלטה.

שלמה מולה: להפתעתנו הרבה, אדוני היושב ראש, אני לפחות שבאופן אישי מטפל בזה יחד עם חברי הטוב אורי אריאל, אנחנו חשבנו שבראשון למרץ, מאוקטובר נובמבר עד מרץ, משרד החוץ יסדיר את מעמד הסוכנות ונאקוג', נאקוג', שעזבו את אתיופיה בלי תביעות משפטיות שהארגון לא יידרש לו יותר מאוחר.

שלמה מולה: מה שאנחנו יודעים, אדוני היושב ראש, אני מדבר על מבחן התוצאה, משרד החוץ לא עשה את עבודתו עד עצם היום הזה.

יואל חסון: מי צריך להסדיר את זה מול ממשלת אתיופיה?

שלמה מולה: ממשלת אתיופיה, עד עצם היום הזה אני יודע לומר לך אני יכול לומר לך---

יואל חסון: מה הנזק שנגרם ?

שלמה מולה: הנזק שנגרם, הסוכנות היהודית שהיתה צריכה לפעול בצורה מסודרת וחוקית והארגון נאקוג' היה צריך לעזוב, הוא לא עזב את אתיופיה.

שלמה מולה: אני רוצה להגיד, אדוני, גם לפרוטוקול, שכל הזמן האשימו את נאקוג' שהוא לא עוזב את אתיופיה, שלחם קיומו בזה, שהוא חי באתיופיה, והנה הארגון בא ואומר 'אני עוזב, אנחנו רוצים לעזוב את אתיופיה, אל תאשימו אותנו שאנחנו מעודדים את האנשים לבוא מכפרים ולהיות עקורים או פליטים', הם אומרים עכשיו, יש הסכם בין הסוכנות לנאקוג' והתהליך הזה היה צריך להתבצע על ידי משרד החוץ וזה לא נעשה.

יואל חסון: אז כל עוד הסוכנות לא מחליפה, אז נאקוג' לא יוצא.

שלמה מולה: נכון, אם עכשיו יצטרך לצאת, יש לו מעמד משפטי כלשהו, יש מעמד משפטי גם לנאקוג', הם חייבים להסדיר עם שלטונות אתיופיה.

שלמה מולה: זה הדבר האחרון שאני רוצה להגיד, אדוני היושב ראש, לא יכול להיות שדווקא רשות שלטונית שלקחה אחריות לטפל או לבצע החלטת ממשלה לא תבצע, זו המשמעות.

שלמה מולה: דרך אגב, מבקר המדינה שכתב דו"ח מיוחד חזר על זה והדגיש שממשלות ישראל לא ביצעו את החלטותיהן עד הסוף, גם כשבסוף קיבלו החלטה, הם קיבלו החלטה אחת שגויה, החלטה אחת שסתרה החלטה שנייה ואני חושש שאם החלטת הממשלה הזו באופן עקבי אנחנו לא נקיים אותה ככתבה וכלשונה, אנחנו הולכים לחזור לאותה סיטואציה.

שלמה מולה: זה לא יכול להיות, דרך אגב צריך לתת גם קרדיט למבקר המדינה אילולא המבקר לא היה כותב דוח, אני בספק אם ההחלטה הזו להעלות את האנשים היתה מתקבלת.

שלמה מולה: לכן אני דיברתי עם שר החוץ, דיברתי עם סגן שר החוץ, דיברתי עם מנכ"ל משרד החוץ, דיברתי עם אנשי משרד החוץ שממונים על אפריקה, דיברתי עם אדם מיוחד שסגן שר החוץ מינה אותו, קוראים לו ענבר, כולם אמרו, 'אנחנו עובדים', אבל בשורה תחתונה, התוצאה הסופית היא שעד היום הדברים תקועים.

יואל חסון: תודה.

יואל חסון: חבר הכנסת אריאל.

אורי אריאל: תודה.

אורי אריאל: השופט בדימוס שמגר , חבר הכנסת שלמה מולה, אני רוצה לפתוח ולומר ולא צריך לשכוח את זה, כל הנושא של המכסות שמביאים עולים זה דבר שבלשון המעטה נאמר שערורייתי.

אורי אריאל: אני מכיר הרי את ההסברים, הם לא עולים לפי חוק השבות, הם עולים לפי חוק מכסה, הם ענו לי, כבר שמעתי את זה מאה פעם.

אורי אריאל: אין לזה שחר, אין לזה תוחלת, כפי שאמר השופט שמגר בעדינות, היה יכול להיות הרבה יותר טוב אם זה היה אחרת.

אורי אריאל: צריך להזכיר את זה ולא להשלים עם זה, כי עוד אפשר לתקן.

אורי אריאל: אני לא עושה חשבון עם אף אחד ואני מברך על כל עולה שבא מכל מקום, בודאי משם ב"ה, זה אחרי עבודה מאומצת של הרבה מאד גופים, אני לא אמנה אותם עכשיו, אבל צריך לגמור את זה והממשלה יכולה וגם צריכה, או הפוך גם צריכה וגם יכולה להעלות את כולם ולגמור את הסאגה הזו.

אורי אריאל: במציאות הזו שהממשלה החליטה, קשה להבין את התרחשות הזו.

אורי אריאל: שר החוץ חי לו באיזה מקום, מה כל כך מסובך, אולי תסבירו לנו, אולי אנחנו יכולים לעזור לכם.

אורי אריאל: ביקשתי לעשות מה שעשו כבר בעשרות ארצות, כפי שאמר חבר הכנסת מולה, שנים הסבירו שיש איזה ארגון עלום כזה, נאקוג' קוראים לו והם מתפרנסים מהצרות של אחרים חס וחלילה במרכאות, טוב נו, כבר הוחלט בממשלה על דעתם הם יוצאים, מי לא עושה את העבודה?

אורי אריאל: מדינת ישראל .

אורי אריאל: עכשיו הפגיעה.

אורי אריאל: אני אגיד כשאתה אמרת פגיעה, פגיעה היא כשהעולים הפוטנציאלים יוצאים קרחים מכאן ומכאן, מצד אחד הסוכנות לא נכנסת, מצד שני הארגון שפעם באמת קיבל קצת תרומות, בקושי אבל רץ והשיג תרומות, אומרים לו 'אבל הוחלט בממשלה שזה לא אתם.

אורי אריאל: עכשיו זו הסוכנות למה צריך לתרום לכם?

אורי אריאל: ' אז הם לא מקבלים ולא מטפלים והם לא נכנסים, אז מה?

אורי אריאל: הרי אלה אנשים שנמצאים בגלות בתנאים קשים ביותר, שנינו לפחות היינו, מה צריך לקרות כדי שהם יזכו ליחס קצת יותר טוב?

אורי אריאל: מה, שנדון פה?

אורי אריאל: נעשה עוד ישיבה?

אורי אריאל: נזמין אתכם, אולי אם אתם מוכנים, תעשו עוד מאמץ, תסיימו את זה ונעבור לשלב התחנונים, אנחנו לא יודעים לדרוש אז נתחנן בפניכם שתואילו לסיים את מה שנדרש לפי החלטות הממשלה.

יואל חסון: נעבור לכוח, יש גם דרך של כוח.

אורי אריאל: בסדר, זה בידי היושב ראש, ואני מסיים בזה שאני מציע שאם לא מקבלים תשובות מניחות את הדעת, שהיושב ראש ישתמש בכל מה שיש לו, ויש לו, כדי לסיים את הדבר הזה.

אורי אריאל: אף יהודי לא צריך לסבול בגלל התנהלות לא מקובלת במדינת ישראל.

יואל חסון: תודה.

יואל חסון: אני אתן לכם אחר כך להתייחס , אבל אני קודם כל רוצה לציין לשבח את משרד הפנים, כמו שאמרו חברי הכנסת והשופט, באמת שעשו את חלקם.

יואל חסון: משרד החוץ.

יואל חסון: מה תפקידך?

עמנואל סרי: מנהל מחלקת מרכז אפריקה.

יואל חסון: תסביר לוועדה למה שבעה חודשים אתם לא עושים את מה שצריך לעשות.

עמנואל סרי: תרשה לי קודם, אדוני הנכבד, להעיר שמה ששמעתי פה פשוט מתבסס על נתונים לא מדויקים.

עמנואל סרי: נאמר פה כאילו משרד החוץ אינו עושה את עבודתו, כאילו בגלל חוסר פעילותו של משרד החוץ, הסוכנות לא קיבלה---

יואל חסון: במבחן התוצאה.

יואל חסון: הסדרתם את עבודת הסוכנות מול ממשלת אתיופיה?

עמנואל סרי: כן, הסוכנות קיבלה על עצמה.

עמנואל סרי: זה עדיין לא סופי.

עמנואל סרי: מבחינה פורמאלית רשמית הסוכנות קיבלה על עצמה וממשלת אתיופיה הסכימה בעל פה לאפשר לסוכנות והסוכנות קיבלה על עצמה את הפעילות של הסוכנות אשר היא מקבלת היום והיא קיבלה מנאקוג' כבר את הפעילות החל מתחילת אפריל, ואנשי הסוכנות נמצאים פה והם יעידו על כך.

שלמה מולה: לא נכון.

עמנואל סרי: שניתן לאנשי הסוכנות לדבר?

יואל חסון: לא ניתן לאנשי הסוכנות לדבר.

יואל חסון: תסלח לי אני עכשיו מתמקד בך ואני רוצה שתתאר לוועדה בבקשה מה סדר הפעולות שאתם עשיתם מול ממשלת אתיופיה עד היום.

עמנואל סרי: הסדרנו את הפעילות בין משרד החוץ והסוכנות, כיצד הסוכנות תפעל, כיוון שהסיכום היה שהסוכנות תפעל תחת חסות הממשלה, תחת חסות השגרירות, זה היה כרוך---

יואל חסון: זה משהו לא חדש, יש נוהל קבוע.

עמנואל סרי: לא, היו הרבה מאד פרטים ויועצים משפטיים וכולי.

שלמה מולה: כמה זמן לקח לכם המשא ומתן בין ירושלים במשרד בקינג ג'ורג' למשרד החוץ פה?

עמנואל סרי: אינני יודע, זה היה קשור בין יועצים משפטים למיניהם, זה לא היה תלוי בנו, בפקידים.

עמנואל סרי: הנושא הזה הוסדר, העברנו איגרת בהתאם לממשלת אתיופיה ובה הבקשה וההודעה שלנו שאנחנו רוצים להעביר את הפעילות מכאן ואילך לידי הסוכנות.

שלמה מולה: באיזה תאריך אתם העברתם את האיגרת, אם אפשר לדעת בבקשה?

עמנואל סרי: לפני אני לא זוכר בדיוק, אולי חודשיים-שלושה.

שלמה מולה: אני יכול להגיד לך בדיוק.

שלמה מולה: אתם שלחתם את האיגרת ממש ערב פסח.

יואל חסון: נכון.

שלמה מולה: את האיגרת הזו הייתם צריכים לשלוח שבוע לכל המאוחר אחרי החלטת הממשלה על הכוונה שלכם, באיגרת לממשלת אתיופיה.

עמנואל סרי: סליחה, איגרת לממשלת אתיופיה אנחנו יכולים לעשות רק אחרי שסיכמו ביניהם שני הגופים, סמך מה נעשה את זה?

עמנואל סרי: לא יכולנו לשלוח את זה.

עמנואל סרי: העובדה היא כי העברנו את זה ליועצים המשפטיים והם התדיינו ביניהם.

עמנואל סרי: עכשיו לעצם העניין, ממשלת אתיופיה הסכימה, אנחנו כל הזמו, השגריר שלנו נמצא שם בקשר עם משרד החוץ בנושא הזה.

עמנואל סרי: צריך להבין שאנחנו לא פועלים פה בחלל ריק, יש ממשלה אתיופית שהיא זו שצריכה להסכים למה שאנחנו באים ומבקשים ממנה והשגריר כל הזמן עובד בנושא הזה.

שלמה מולה: מעולם ממשלת אתיופיה לא אמרה "לא" לשום פעולה.

עמנואל סרי: לא אמרתי שהיא אמרה "לא".

עמנואל סרי: , אבל צריך להבין שיש רגישות מדינית שם, הם לא כל כך...

עמנואל סרי: ואמרו לנו את זה מיליון פעם, יש להם רגישות לכל הנושא הזה של עלייה המונית.

עמנואל סרי: כל הנושא---

שלמה מולה: אף אחד לא דיבר על עלייה המונית, מדברים על הסדרת המעמד של הסוכנות.

שלמה מולה: כלומר אני מציע לך שתדבר ותאמר לנו שאתם פשוט לא הצלחתם לקצר את התהליכים, את ההתדיינות בין משרד החוץ לסוכנות.

עמנואל סרי: סליחה, את זה הסדרנו.

יואל חסון: כמה זמן לקח לכם, למה לא הייתם חדורי מוטיבציה?

עמנואל סרי: היינו ועוד איך.

יואל חסון: אם הייתם כאלה, לא היינו פה היום, ואני אגיד לך גם משהו, מדינת ישראל יודעת יפה מאד כשהיא חדורת מוטיבציה, כולל אגב משרד החוץ, להוציא מממשלת אתיופיה את מה שהיא רוצה, וממשלת אתיופיה, יש לה עוד הרבה אינטרסים כאלה ואחרים ואי אפשר לפרט ולא צריך לדבר על זה פה, ומדינת ישראל היתה רוצה להוציא לא בעל פה הסכמה.

יואל חסון: אתה אומר מצד אחד שממשלת אתיופיה רואה בעייתיות, אבל בהתחלה אמרת לי שכבר בעל פה יש הסכמה, אז אני קצת לא מבין, הם חושבים או שיש בעל פה הסכמה?

יואל חסון: אם יש בעל פה הסכמה, אז למה הם חושבים ואם הם לא חושבים אז למה אין מכתב?

עמנואל סרי: איגרת רשמית.

יואל חסון: אז למה אין איגרת?

עמנואל סרי: לא, לוקח להם, אני חוזר ואומר, הלוואי שהיה כך, שאנחנו באים ומדברים.

עמנואל סרי: יש ביורוקרטיה מקומית גם באתיופיה וצריך להבין,

יואל חסון: אתם אומר, ביורוקרטיה ישראלית ואתיופית נפגשות.

יואל חסון: .. שוד ושבר, תוצאה טובה לא תצא.

אורי אריאל: אולי מינוס ומינוס יצא פלוס, לגבי שיטה מתמטית מסוימת.

אורי אריאל: .

יואל חסון: מתי נקבל את האיגרת מאתיופיה?

יואל חסון: למרות שאני חושב שאתה צריך לדעת ויש לכם את הדרכים לדעת איך לקבל את האיגרת הזו.

עמנואל סרי: כל מה שאני יכול להגיד זה שהשגריר נפגש כמה וכמה פעמים עם הגורם הנוגע בדבר, מנכ"ל משרד החוץ במזרח התיכון באתיופיה, והוא הבטיח להעביר את הדברים האלה.

עמנואל סרי: הוא נתן את האישור בעל פה והוא אמר שהוא צריך להעביר את הנוסח של מזכר ההבנות וכולי וכולי עד שנקבל את האישור.

עמנואל סרי: הוא ציין את הרגישות בנושא הזה, לכן הם מתקשים להעלות את זה על הכתב, אבל הוא אמר 'אתם יכולים בינתיים לעבוד', זה לא יפריע לאנשי הסוכנות לעבוד, ואכן הסוכנות עובדת, ושוב, לפי מיטב ידיעתי ---

יואל חסון: מישהו יכול להגיד לי אם הסוכנות עובדת או לא?

עופר דהן: אני עופר, ראש מחלקת אתיופיה בסוכנות היהודית.

יואל חסון: אתם עובדים שם או לא?

עופר דהן: אנחנו עובדים שם אבל מעמדנו למול נאקוג'.

יואל חסון: למה נאקוג' לא הולכים ?

עופר דהן: כי יש לנו הסכם.

עופר דהן: בכל הסיפור הזה, הפרויקט הזה של כניסה שלנו לתוך אתיופיה, יש הסכם משולב של ממשלת ישראל ומזכר הבנות בין נאקוג' לסוכנות.

עופר דהן: ההסכם הזה אומר שבעצם נאקוג' אמורים לעזוב את אתיופיה לאחר שהסוכנות היהודית תיכנס, ההסכם הזה צריך להיות מכובד, אנחנו לא יכולים לממש אותו באתיופיה ללא שזה יוסדר עם ממשלת אתיופיה.

שלמה מולה: מעמדכם?

יואל חסון: זה כתוב בחוזה או שנאקוג' מתעקשים על זה, או איזה תרוץ שלהם ?

עופר דהן: לא, אני רוצה לשים את הדברים שיהיו ברורים.

עופר דהן: שיתוף הפעולה שלנו עם נאקוג' באתיופיה הוא שיתוף פעולה מצוין ומלא, יש פעילי נאקוג' שיכולים להעיד, אנחנו עושים שם את כל הפעולות הנדרשות הבאנו עד עכשיו 2,100 עולים מתחילת השנה, מאתיופיה לישראל, אנחנו מקיימים שם שיעורי יהדות לממתינים, אנו מקיימים שיעורי עברית, אנחנו מחזיקים בית הספר, אבל מעמדנו שם למול השלטון המקומי אינו מוסדר.

שלמה מולה: תגיד, למה נציג משרד החוץ אומר שלקח להם הרבה זמן המשא ומתן לחתום הסכם?

שלמה מולה: תגיד לנו כמה זמן זה לקח מצדכם ומדוע אתם לא הייתם צריכים להיות הזרז, או שתגיד לנו אם ניסיתם ולא הצלחתם.

עופר דהן: ההסכם בין משרד החוץ לסוכנות היהודית ארך כשלושה חודשים עקב חילופי מכתבים, כמו שציין פה נציג משרד החוץ.

יואל חסון: אתם יודעים מה אתם אומרים?

יואל חסון: אתם אומרים למעשה שאנחנו שבויים בידי ממשלת אתיופיה.

יואל חסון: אם ממשלת אתיופיה לא תהיה מוכנה להעלות את ההסכמה הזו על הכתב אז לא יהיה שום דבר.

שלמה מולה: אדוני היושב ראש, אני רוצה כאן לומר כך, לפחות בערוצים שאני דיברתי עם ממשלת אתיופיה, שהיא קיבלה את האיגרת אך ורק באפריל.

שלמה מולה: יש דבר אחד שאתם לא אומרים, היו לכם שני ערוצי הסדרת הסכם, היה לכם הערוץ הדיפלומטי שכל פעילות של אנשי הסוכנות תהיה תחת הפעילות הדיפלומטית של השגרירות, ההסדר השני היה לתת מעמד של אן ג'י או לסוכנות ואתם ניהלתם את המשא ומתן ובמקום למצות כל חלופה מיידית אתם אמרתם שאתם תעבדו תחתינו, בסוף כשראיתם שזה לא הולך עברתם לערוץ השני, ומהתחלה אמרנו לכם תלכו על ערוץ של הסדרת אן ג'י או סטטוס של אן ג'י או לסוכנות.

שלמה מולה: הפנייה להסדרה של סטטוס אן ג'י או לסוכנות הגיעה, לדעתי, לא יותר מלפני שבועיים-שלושה שבועות, זה המצב וזו הסיטואציה.

שלמה מולה: לכן אנחנו כרגע תקועים, כל עוד אין...

שלמה מולה: דרך אגב, אם משרד החוץ יפעל, יש תהליך שנקרא מתן סטטוס של אן ג'י או זמני.

שלמה מולה: הסוכנות יכולה לקבל סטטוס של אן ג'י או זמני, גם את הססטוס הזה יכולתם לקבל, הסוכנות יכלה לקבל.

שלמה מולה: גם את זה לא הסדרתם.

שלמה מולה: אני אומר לכם, כל פעולה של משרד החוץ היא פעולה עקומה, היא לא באמת, אפילו יש בה דיסאינפורמציה.

שלמה מולה: זה לא הוגן, לא הוגן שאתם מקרקסים את החלטת הממשלה.

אורי אריאל: אני מציע לשמוע, היושב ראש, את נאקוג', אבל שאלה אחת למר סרי, יש לך הערכת זמן מתי זה כן ייגמר ?

אורי אריאל: הערכה של סדר גודל , משהו, שנבין איפה אנחנו נמצאים?

עמנואל סרי: אני לא יכול לתת הערכת זמן שאיננה תלויה בי אלא בממשלת אתיופיה.

עמנואל סרי: כל מה שאני יכול להגיד שבמברק האחרון שהגיע לפני כמה ימים מהשגריר כתב שהם פנו למשרד החוץ האתיופי, פנו ליועץ המשפטי, שיכין מזכר הבנה ואז הוסיף אותו מנכ"ל, "יש לבחון האם קיימת דרך טובה יותר מכיוון שקיימת רגישות מדינית לכל פעולה שיוצרת אקסודוס המוני.

עמנואל סרי: אין ולו מדינה אחת אשר יכולה להרשות זאת".

עמנואל סרי: אני מצטט זאת רק כדי להבין שישנה שם רגישות ואנחנו צריכים להבין, עם כל המאמצים שאנחנו עושים, שאין לנו שום מניע להפריע, אנחנו רוצים לגמור את הסיפור הזה לא פחות מאשר כל אדם אחר.

עמנואל סרי: זה לוקח זמן של השגריר על חשבון הרבה דברים אחרים, אין שום מניע לעכב את הסיפור הזה, אבל צריך להבין שישנו צד שני וכל מה שאנחנו לא עושים אנחנו צריכים להביא אותו למצב שהוא יסכים, לא רק בעל פה אלא בכתב ואני לא יכול להתחייב בשמו אבל הוא אמר---

אורי אריאל: אני הייתי מציע, היושב ראש, להעניק לכם צל"ש ולגמור בזה את הדיון, אבל היושב ראש –

יואל חסון: הנה עכשיו העברנו חוק שנשיא המדינה יכול לתת צל"שים לכל האנשים שעושים דברים טובים, אולי ניתן לכם וננצל את זה.

יואל חסון: תגיד רגע המסלול הזה שחבר הכנסת מולה מדבר עליו של ה-אן ג'י או, אם אתם תלכו במסלול הזה עכשיו זה עדיין יוצר את הבעיות המדיניות כלפי ממשלת אתיופיה?

עמנואל סרי: לא, אני חושב שזה עלול...

עמנואל סרי: היתה קודם החלטה מפורשת שהסוכנות, וזה היה מתוך רצון של הסוכנות, וההסכמה היתה שהם יעבדו דרך השגרירות.

עמנואל סרי: זה הרבה יותר פשוט.

עמנואל סרי: ברגע שהם יצטרכו להירשם כאן ג'י או, על כל המשמעות, וזה גוף ממשלתי או לא ממשלתי, זה רק היה מסבך את העניין.

יוסף פייט: אני נציג נאקוג' בעניין ואני בראשונה רוצה לשבח את עבודת משרד הפנים שבדקו ובודקים באופן מאד מקצועי ומאד זריז את כולם, ואדוני נמצא כאן, אני מברך אותו ואת כל ה---

יואל חסון: סוף סוף, עמוס, יש לך קצת נחת.

יואל חסון: כמה מרורים אכלת פה בוועדה, אבל זה שווה, שווה, אתה רואה מהרגע הראשון אני חשבתי שאתה תלמיד עם פוטנציאל.

יוסף פייט: אני גם כן רוצה לברך את העבודה המעולה של הסוכנות היהודית שעובדת בשיתוף פעולה עם נאקוג' באמת באופן יוצא מן הכלל, עובדת שם במסגרת בלתי משפטית חוקית באתיופיה, מעל ומעבר למה שהייתי מצפה ומגיע גם להם צל"ש ובמיוחד לעופר דהן שאחראי לעניינם.

יוסף פייט: בפברואר הגעתי לכאן והעברתי את המפתחות והמכתב ליו"ר הסוכנות נתן שרנסקי, למה?

יוסף פייט: כי אמרו לנו שכל הסידורים היו בסדר וגם הסוכנות שלחה לקחת את הפעילות, נסעתי לסיור פרידה עם אשתי להגיד שלום לקהילה והעברנו את המפתחות שם.

יוסף פייט: בסוף הסיור הזה אני נסעתי לאדיס אבבה ופגשתי את הוד כבודו השגריר ואני שאלתי אותו, אני שמעתי שהכל זה בטיפול, הוא אמר, לא שמעתי על העניין, אני לא יודע על העניין ואני לא אתחיל לטפל בעניין עד שאני מקבל הוראות.

יוסף פייט: נדהמתי, אתה לא שמעת על העניין, אתה לא יודע איך זה יכול להיות?

יוסף פייט: אז פניתי לכל מיני גופים במשרד החוץ, בכל מיני גופים, יותר ממאה מיילים כתבתי בעניין כי נאקוג' לא רק רוצה להיכנס, רוצה לברוח ולסיים את העניין.

יוסף פייט: המצב המשפטי, אני אקריא את החוזה שכולם יבינו את זה.

יוסף פייט: נאקוג', ברגע שאנחנו מקבלים מכתב מהסוכנות היהודית שחתום בשם שרנסקי, ברגע שכתוב שם - זה כתוב באנגלית אני אתרגם לעברית זה תרגום שלי; כל ההסכמות בדרג הלאומי האזורי והמקומי של ממשלת אתיופיה שדרושים כדי להעביר את האחריות לסוכנות היהודית בלי בעיות מנאקוג' כבר התקבלו.

יוסף פייט: ברגע שאנחנו מקבלים פיסת נייר כזו, אנחנו גמרנו.

יוסף פייט: זה צריך להיות סדיר, אבל אנחנו גמרנו.

יואל חסון: אבל למה בעצם?

יואל חסון: למה אתה צריך את זה?

יוסף פייט: בגלל שיש לנו חוזים, יש לנו הרבה חוזים עם מדינת אתיופיה בדרג הלאומי, שכבודו דיבר עליהם, אבל גם בדרג האזורי וגם בדרג המקומי ועד עכשיו משרד החוץ לא נקט צעד אחד כדי לקבל את הרישיונות מהדרג האזורי והמקומי שאנחנו מדברים עליהם מאוגוסט 2010.

יואל חסון: בעצם מהרגע שיש את ההסכמה של הממשלה, כל ההסכמים האלו עוברים לסוכנות.

יוסף פייט: בדיוק.

יוסף פייט: אז מה צריכים?

יוסף פייט: יש שתי דרכים, האחת מה שאמר חבר הכנסת שלמה מולה.

יוסף פייט: הוא אמר שיש נוהל מקובל שאם יש אן ג'י או והיא רוצה לצאת מהתחייבויות שלה אפשר להעביר את זה לאן ג'י או אחר.

יוסף פייט: אנחנו מבינים שהסוכנות היהודית היא משלנו, ברוך משנה הבריות, קשה לדעת בדיוק מה זה הסוכנות היהודית, אבל היה אפשר ליצור גוף חדש, להיות אן ג'י או, וזה בדיוק מה שקרה, אבל לפני עשרים שנה יצר את עלמיא, זה אן ג'י או, אין שום בעיות, ואמרו לנו שם באתיופיה תוך חודש, כי כל ההסדרים השתנו שתוך ששה שבועות היה אפשר להעביר את זה אז היה אפשר עלמיא ב' ולהעביר את זה.

יוסף פייט: היו סיבות למה לא רצו את זה, אבל היה אפשר לעשות את זה .

יוסף פייט: זו דרך, אבל לא ניצלו את זה.

יוסף פייט: בינתיים היתה אפשרות שנייה, ויש לי אימיילים, עשרות אימיילים שכתבתי ממרץ.

יוסף פייט: היתה גם כן דרך להעביר באופן זמני את האחריות בזמן שמטפלים, נניח שהם רוצים ללכת בכיוון השני להעביר את זה תחת השגרירות במקום הסוכנות, נאקוג' בעצמה קיבלה בעבר ב- 2005 כהוראת שעה אחריות זמנית לטפל כמו אן ג'י או, בזמן שהיה, עובדה שעשינו את זה, אז זה היה, בזמן שכולם מחכים היתה אפשרות ללכת בכוון הזה.

יוסף פייט: טוב, נניח שיש סיבות שלא מובנות לי שלא רצו לעשות את זה ואני אתן לידידי עופר לדבר על זה, כי הוא היה בישיבה, עופר יעיד שהיה בישיבה בפברואר, ששם בדרג האזורי אמרו לו ברגע שנקבל בכתב מהלאומי משהו שאומר שבאמת הם רוצים את ההעברה, זה ייקח יומיים להעביר את זה.

יואל חסון: תודה, הבנתי.

יואל חסון: עמנואל, אני רוצה לשאול אותך שאלה.

יואל חסון: כולם פה חושבים ותקנו אותי אם אני טועה שהמסלול של אן ג'י או הוא הטוב ביותר, למה שלא תלכו למסלול הזה מיד עכשיו?

עמנואל סרי: אלף, אני לא בטוח שהסוכנות.

עמנואל סרי: ..

עמנואל סרי: אנחנו בזמנו דיברנו על זה עם אנשי הסוכנות---

יואל חסון: אתם לא חושבים על זה, עופר?

עופר דהן: אנחנו לא חושבים שזו הדרך הנכונה, זו אולי הדרך המהירה

יואל חסון: לא הבנתי.

יואל חסון: למה היא לא נכונה?

עופר דהן: כי אנחנו פועלים במדינת עולם שלישי שמסכנת את האנשים שלנו שם.

שלמה מולה: סיפורי סבתא, הייתי אומר שממש נסחפת.

שלמה מולה: עזוב, אתה יודע מה, בדברים מסוימים הלוואי שהיינו ככה.

יואל חסון: שלמה, אני לא מבין מה שאתה מבין.

יואל חסון: אני רוצה רגע להבין.

עופר דהן: מדינה שמוכנה לסכן את העובדים שלנו, אנחנו לא מוכנים---

יואל חסון: למה עם אן ג'י או היא מסכנת?

שלמה מולה: איזה סיכון?

שלמה מולה: למה העובדים של נאקוג' ---

עופר דהן: העובדים של נאקוג' נעצרו, כן, מה לעשות.

יואל חסון: אז אתה אומר למעשה במסגרת חסינות דיפלומטית.

עופר דהן: כן, אני אומר חסינות דיפלומטית.

עופר דהן: אני לא מוכן שייעצרו.

יואל חסון: מה אתה רוצה שנעשה עכשיו?

שלמה מולה: זה ממש לא נכון.

שלמה מולה: אני אומר כזה דבר, זה ממש לא מעניין אותנו, מבחינתנו זה לא יכול להיות שאחרי תקופה כה ארוכה נקיים דיון שכזה, שמשרד החוץ ימצא את הפתרון.

שלמה מולה: הם חייבים למצוא את הפתרון.

שלמה מולה: זה לא מעניין אותי.

שלמה מולה: מה שאותנו מעניין זה מבחן התוצאה ובמבחן התוצאה נאקוג' צריכים לעזוב ובמבחן התוצאה אנשים צריכים להיות מטופלים ובבמבחן התוצאה אנשים צריכים לבוא.

יואל חסון: תגיד, היתה פנייה של שר החוץ לשר המקביל לו האתיופי?

שלמה מולה: דרך אגב, אני רוצה להגיד לך, אדוני היושב ראש, לפני שבועיים היה שגריר אתיופיה בכנסת, אצל יו"ר הכנסת.

שלמה מולה: השגריר האתיופי בארץ היה שגריר חדש הוא אמר במפורש שכל פנייה שתיעשה תיענה בחיוב.

שלמה מולה: אנחנו משתפים פעולה ברגע שקיבלנו את הפנייה ממשרד החוץ שלכם, התחלנו לפעול.

שלמה מולה: דרך אגב באותו שבוע הסבירו לנו שיש איזה ועידת אסיה, אחר כך אמרו שיש ועידת אפריקה, לכן אנשי משרד החוץ לא פנויים, לכן הכל עניין של באמת יושר ההזיות מאשר באמת.

יואל חסון: טוב, עמנואל, מה קורה?

יואל חסון: מה עושים?

עמנואל סרי: השגריר שלנו בקשר כל הזמן.

יואל חסון: אבל זה לא עובד.

עמנואל סרי: לא, אבל הם הבטיחו במשרד החוץ שהם יפנו ופייט הזכיר את הנושא הזה, שאנשי האזור צריכים לקבל אישור מאדיס כדי לשחרר את נאקוג'.

עמנואל סרי: השגריר דיבר על זה עם אנשי משרד החוץ, הם הבטיחו לפעול בנדון והוא נמצא איתם כל הזמן בקשר על מנת שיעשו.

יואל חסון: למה אתם לא מעלים את דרג הפעולה?

עמנואל סרי: אנחנו מנסים.

עמנואל סרי: דיבר חבר הכנסת מולה על פסגת אפריקה וכולי, זה נכון, מה נעשה שלפני כשבוע היתה הפסגה, לפני כמה ימים אותו מנכ"ל צריך לדבר עם השר שלו והם לא נמצאים והם כל הזמן צריכים לקבל את האישור מלמעלה בנושא הזה, אז כמו שאני אומר, זה לא שאנחנו לוחצים על כפתור והאתיופים עושים מה שאנחנו רוצים, יש את מלוא הרצון הטוב מהצד האתיופי, אבל אני חוזר ואומר בין יישום מלוא הרצון לבין---

יואל חסון: השאלה אם יש לך תוכנית עבודה, למשל אם אתה רואה שבזמן מסוים אתה לא מצליח בדרג הזה אתה עולה לדרג אחר?

עמנואל סרי: נו ודאי.

יואל חסון: לא אמרת לי את זה עד שאמרתי לך.

עמנואל סרי: אז השגריר גם ביקש פגישה עם השר.

עמנואל סרי: אני חוזר ואומר---

יואל חסון: השגריר שלנו עם השר האתיופי?

עמנואל סרי: עם שר החוץ האתיופי.

יואל חסון: טוב, תראו אני אומר לך משהו, אני רוצה להזכיר לכולנו שהדיון הזה עכשיו הוא לא דיון על סוגיות בני הפלשמורה.

יואל חסון: הסוגיה, עכשיו היא לפתור את הבעיה הזו.

יואל חסון: אני מזכיר לכם שכל הנושא הזה היה בטיפול של מבקר המדינה עם כל המשמעויות, ואת הוועדה ואת כל הדברים המשמעותיים.

יואל חסון: ..

יואל חסון: אנחנו לא מזמן העברנו חוק שכל מי שלא פועל לתיקון ליקויים ולטובת מסקנות מבקר המדינה יש לנו מסלול שיכולים לגשת לוועדת משמעת על אי קיום ההחלטות האלה.

יואל חסון: אני לא רוצה שזה יהיה המקרה הראשון שנשתמש בו וממה שאני מתרשם כרגע, יש פה רשלנות, יש פה רשלנות בהתנהלות של משרד החוץ בנושא הזה.

יואל חסון: משרד החוץ עושה את מה שצריך בנייר, אני הולך להגיד עכשיו משפט קשה, בלי שום ציונות ובלי שום מוטיבציה כחלק מעבודה שגרתית, ככה זה נראה ואתה יודע מה, זה גם במבחן התוצאה.

יואל חסון: אני רוצה לשאול אותך, וחברים, אני יודע, באו אנשים לדבר ואני לא אפתח פה דיון עכשיו, אני אומר את זה הכי אמיתי, אני עכשיו רוצה את העניין הזה בלוח זמנים.

יואל חסון: אתה תגיד לי מה הלוח זמנים שאתה חושב שצריך לחכות לתשובה מממשלת אתיופיה, כאשר אתה רואה שזה לא עובד, מה השלב הבא שאתה עושה ומה השלב השלישי.

יואל חסון: אז אמרת לי שבשלב הראשון מחכים לתשובה.

יואל חסון: כמה זמן?

עמנואל סרי: תשובה בכתב?

יואל חסון: כן, תשובה במכתב למסלול הדיפלומטי, ירדנו מה- אן ג'י או.

עמנואל סרי: אני מאוד מקווה שזה יהיה בתוך שבועיים שלושה.

יואל חסון: מאה אחוז.

יואל חסון: בוא נלך על שבועיים, כמו שאמרת.

יואל חסון: אם אנחנו רואים שעוד שבועיים לא מקבלים מכתב, מה הפעולה הבאה?

עמנואל סרי: כמו שציינתי, השגריר גם ביקש להיפגש עם השר.

יואל חסון: הוא ביקש פגישה עם שר החוץ האתיופי.

יואל חסון: אם גם זה לא ילך, ניתן לזה עוד שבועיים, זה בסדר?

יואל חסון: זה סביר לקבל תשובה תוך שבועיים על פגישה עם שר החוץ?

עמנואל סרי: כן.

שלמה מולה: למה ללכת לאט?

שלמה מולה: למה שר החוץ בישראל או סגן שר החוץ מרים טלפון, אומר לו, 'תפתרו לנו'?

שלמה מולה: היום בבוקר דיברה איתי שרת החקלאות, היא דיברה עם שר החקלאות האתיופי באיזה עניין ופתרה את הבעיה, שרי החוץ לא יכולים לדבר?

יואל חסון: אני רוצה לסכם את החלטת הוועדה לביקורת המדינה בצורה הזו---

אברהם נגוסה: מילה אחת, אדוני.

יואל חסון: מילה אחת, אני חייב לסכם.

אברהם נגוסה: אני חושב שפה אנחנו רואים את המסורת של משרד החוץ להרבה שנים, רגישות מדינית, יחסים דיפלומטיים, זה פשוט, אין דבר כזה, ממשלת אתיופיה מוכנה לעזור, פשוט הבעיה אצלנו במשרד החוץ.

אברהם נגוסה: אני רוצה להגיד, בעקבות האישור שלא ניתן לסוכנות היהודית הנזק שנגרם לאלפי הממתינים שם שהיו צריכים לקבל סיוע הומניטרי של הסוכנות, שמעבר לזה שלעתיד לקנות כרטיס טיסה, להיות סוכן נסיעות לאלה שמאושרים, אין לה פעילות אחרת, היא לא נותנת סיוע לאנשים ולא עושה שום דבר בעניין זה ולכן הנזק... שלוש, אני חושב פה שכולנו צריכים לעמוד על זה שנותנים עוד שבועיים למשרד החוץ, אם אתה נותן עכשיו חודש, אז אפילו בחודשיים לא יעשו את העבודה.

יואל חסון: אני לא יכול להחזיר את הגלגל אחורה.

שלמה מולה: אני מצטער, אבל אלה דברים לא נכונים.

שלמה מולה: אני מבקש מעופר, האם אתם לא פועלים כדי לתת הזנה לאנשים בשטח?

עופר דהן: לא.

שלמה מולה: רגע, סליחה, עופר, כן או לא?

שלמה מולה: הדיווח שאני קיבלתי מהשגרירות שהם נותנים את זה.

יואל חסון: עופר, נותנים או לא נותנים?

עופר דהן: אנחנו נותנים תחת המטריה של נאקוג'.

עופר דהן: אני עונה לכם ואפשר לתקן אותי חופשי.

עופר דהן: אנחנו נותנים את כל הפעילות תחת המטריה של נאקוג', אנחנו מממנים את המשכורות של כל העובדים, את המזון, את המרכז הקהילתי ואת בית הספר.

שלמה מולה: מתי?

יואל חסון: הוא אומר לך שהוא עושה את זה דרך נאקוג'.

יוסף פייט: מהחודש הזה.

יוסף פייט: אני אסביר, הסיוע שניתן היום, חוץ מחינוכי, ואני משבח את הסוכנות שהם שלחו אנשים לחינוך, שזה מסוכן מה שהם עשו, בלי שום סיבה.

יוסף פייט: כל הסיוע שניתן עד היום היה על ידי נאקוג', הסוכנות היהודית מתוך טוב לב שילמו לנו למפרע לאפריל ומאי, אבל עד סוף יוני זה היה נאקוג'.

יואל חסון: וביולי?

יוסף פייט: מעכשיו ביולי---

יואל חסון: אבל גם תחת המטריה של נאקוג' עדיין.

יוסף פייט: אין אופציה אחרת.

שלמה מולה: אני רוצה להגיד הערה.

שלמה מולה: ההערה היתה, אדוני היושב ראש, מה שסוכם בהחלטת הממשלה שהסוכנות לא תעשה את מה שנאקוג' עושים.

שלמה מולה: הם צריכים לשדרג את הטיפול באנשים.

שלמה מולה: אנחנו אמרנו שדמי קיום יסייעו בחינוך וישלחו שליחים ויעשו פעילות יותר משודרגת, בסוף אנשים באים להיות אזרחי מדינת ישראל ואת זה אתם לא עושים עד עכשיו.

שלמה מולה: מה שאני מציע, אני פונה אליך, עופר, תחזירו את כל הכסף שנאקוג' הוציאו מראשון למרץ כי אתם מחויבים.

שלמה מולה: אני מציע, עופר, הפעולות שלכם צריכות להיות פעולות משודרגות, לא לעשות את אותם הדברים שהם עשו, ונאקוג' עושים חינוך, אתם עושים, מעבר לזה אתם לא עושים כלום.

יואל חסון: עופר, משפט תגובה שלך, אתם עושים או לא עושים?

עופר דהן: אנחנו עושים הרבה מעבר למה שנעשה עד עכשיו, בוא נתחיל בכמה דברים: אחד, נתחיל בדברים הפורמאליים.

עופר דהן: העברנו את כל הפעילות של העלייה מאדיס אבבה לגונדר.

עופר דהן: עכשיו זה נשמע דבר קטן, אבל זה דבר ענק כולל הסכמה של משרד הבריאות לבוא ולפעול בגונדר, נשמע דבר קטן אבל המשמעות היא שהעולים לא צריכים לשבת בטרנזיט האוס באדיס ולסבול שמה, הם נמצאים עכשו בגונדר, הם מגיעים, הם מקבלים את הטיפול הרפואי והכנה לעלייה, הם עושים את הראיונות, אנחנו מארחים את משרד הפנים אצלנו, אנחנו שולחים את השליחים של משרד הפנים, בנינו מטריה שלמה של פעילות.

שלמה מולה: בדמי קיום של שכר דירה אתם עוזרים להם?

עופר דהן: שאלת ואני אענה.

עופר דהן: פעילות שלמה שאנחנו בנינו בגונדר, כדי שהעולים האלה לא יצטרכו לנסוע, עם כל הסבל שכרוך בכך, לאדיס.

עופר דהן: דבר אחד זה הנושא של הבריאות והעלייה, הדבר השני, וגם כך אי אפשר להגיע, זה לא כרטיס טיסה, להעלות 2,100 איש בחצי שנה, זה ממש לא כרטיס טיסה, זו עבודה קשה ומתישה ויומיומית.

עופר דהן: עכשיו זה לנושא העלייה.

עופר דהן: מעבר לדברים של בית הספר, שלושה מורים ליהדות עם תוכנית שמאושרת על ידי האגף לגיור של משרד ראש הממשלה במימון מלא שלנו ובאישור מלא שלנו שפועלים בגונדר ועושים מאה חמישים שעות לימוד הכנה לגיור בישראל, מתי?

עופר דהן: זה עוד הרבה יותר מזה.

עופר דהן: זה אומר שכשהם מגיעים לישראל אנחנו מקצרים את זמן הלימוד שלהם בהכנה שלהם לגיור שוב.

עופר דהן: אפשר להקל בזה ראש, אבל מי שמכיר את התהליך יודע ומבין את המשמעות של 200 שעות פחות בתהליך הגיור שלהם בישראל.

יואל חסון: שכר דירה וסיוע בקיום מחיה?

עופר דהן: מעולם, בשום שלב, לא התחייבנו ולא אמרנו שנשלם שכר דירה וקיום ומחיה .

עופר דהן: כן מצאנו לזה פתרון בביקור האחרון שהיינו באתיופיה שבו אמרנו שאנחנו לא רוצים לתת כסף לאנשים בלי שיעשו תמורתו משהו כי אחרת אתה יוצר תלות או---

שלמה מולה: עופר, תפסיקו לשלוח את המנהלים ממרכז הקליטה פה בארץ.

עופר דהן: תן לי לסיים.

עופר דהן: הפתרון שמצאנו ואמרנו, אם האנשים האלה לומדים במשך חודשיים ואין להם אפשרות לפרנס את עצמם, אותם אנשים שלומדים שם עברית ויהדות הם אנשים שיצטרכו לתרום לקהילה שלהם בפנים.

עופר דהן: אנחנו יוצרים בן אדם אחד מהסגל שלנו שמרכז את זה, באמצעות תרומה לקהילה הם יקבלו סיוע כלכלי .

יואל חסון: טוב אנחנו נסכם את הדיון הזה אנחנו גם חייבים לסיים בשתיים וחצי.

יואל חסון: משרד החוץ, הוועדה לביקורת המדינה דורשת מכם לסיים את העבודה כדי שלא נאלץ לבוא ולפעול באמצעים אחרים, אני אומר לכם בצורה הכי ברורה, בניצול במובן החיובי, מבחינתנו, בסמכות הועדה על פי חוק לפעול נגד אותם אנשים שפעלו ברשלנות במשרד החוץ בעניין הזה.

יואל חסון: וכרגע ההתנהלות של משרד החוץ היא רשלנית ולא הייתי מצפה ממשרד, שאני דווקא כן מעריך ואני מכיר את אנשי משרד החוץ מכל הכיוונים ומכל הסיטואציות, פה בעניין הזה כשלתם ולא פעלתם בקצב הנדרש והראוי יחסית לגורמים אחרים.

עמנואל סרי: אם היית נחשף לכל העבודה שנעשתה אז היית---

יואל חסון: יכול להיות, אבל אתה יודע---

עמנואל סרי: זה לא יכול להיות, אבל, בבקשה.

יואל חסון: עמנואל, תשמע, אני מבין שאתה נסער ואני מבין את מה שאתה אומר, אבל אני לא יכול להתעלם מהעובדה שבמבחן התוצאה הדברים לא קורים.

עמנואל סרי: מבחן התוצאה הוא לא רק בידינו.

עמנואל סרי: צריך להבין את הנושא.

יואל חסון: אני חושב שהייתם צריכים בשלב הרבה יותר מוקדם להעלות דרג ולהגיע עד רמת שר החוץ.

יואל חסון: אני לא מבין, אני לא מעלה על דעתי שאני הייתי שר החוץ ויש בעיה כזו ולא הייתי יודע עליה, שלא מצליחים בלי ההתערבות שלי, במיוחד כשיודעים את מערכת היחסים בין אתיופיה לישראל ואת מערכת האינטרסים הכוללת שקיימת שם.

יואל חסון: אני כן חושב שיכולנו להגיע ולהשתמש יותר...

יואל חסון: אני פשוט חושב שראיתם בזה פעולה שגרתית נוספת, כמו אגב שהיתה לי בעיה עם משרד הפנים לפני זה.

יואל חסון: גם משרד הפנים בהתחלה ראה בפעולה זו פעולה שגרתית יומיומית, לא שליחות.

יואל חסון: עמנואל, אני חושב שאתה עובד ציבור, ראוי שתיקחו את זה כשליחות ציונית ציבורית לגמור את הסיפור הזה.

יואל חסון: אני מבקש ממך לדווח לוועדה תוך שבועיים באיזה סטטוס הדבר הזה יקרה, בעוד שבועיים מהיום.

יואל חסון: במידה ובעוד שבועיים הדבר לא יגיע למכתב שאנחנו מצפים לו ממשרד החוץ, או מממשלת אתיופיה, אתה תגיד לי מה השלב הבא שאתם עושים והשלב הבא צריך לעלות דרג.

יואל חסון: ביקשתם פגישה עם שר החוץ האתיופי?

יואל חסון: זה בסדר.

יואל חסון: בעוד שבועיים במידה ולא השגתם את הנייר, תגידו לי למה אתם לא פונים לשר החוץ שלנו ומבקשים להתערב, שיפנה לשר החוץ האתיופי.

יואל חסון: אנחנו צריכים להשיג את הנייר הזה תוך חודש.

יואל חסון: אם הנייר הזה תוך חודש לא יהיה, אנחנו נתראה פה עוד פעם ונראה מה נעשה אז.

יואל חסון: אני מבקש מכם לקחת את זה כשליחות ואני שומר לעצמי את הזכות לשוחח על כך עם שר החוץ באופן אישי גם, ולראות בכלל אם הוא מעודכן ומודע לבעיה הזו.

יואל חסון: דרך אגב זה לא קשור להחלטת הוועדה, זה ניסיון לא פורמאלי, אבל זו החלטת הוועדה; תוך שבועיים אני מבקש לקבל סטטוס מצב, איפה הדבר עומד ואם לא תסבירו לי אם אתם עומדים לקבל דרג נוסף.

שלמה מולה: מותר לבקש, זו לא דרישה, אבל לפנות בבקשה לסוכנות שתיתן דמי קיום לאנשים שאמורים להגיע לכאן.

שלמה מולה: המצב באתיופיה מבחינה תזונתית קשה ולא יכול להיות שאתם תגייסו תרומות או תשלחו את מנהלי מרכזי הקליטה לטייל באתיופיה, תוציאו אלפי דולרים, כאשר מדובר באנשים שצריכים להגיע לכאן וצריכים להגיע רעבים.

שלמה מולה: אני אומר לך, נכון, אף אחד לא ימות, כולם יגיעו, אבל המטרה שלנו היתה גם אז וגם היום שאתם תשדרגו את הסיוע ותיתנו לאנשים דמי קיום ושכר דירה.

שלמה מולה: זה דבר חיוני, כי בסוף הם באים להיות אזרחי מדינת ישראל.

שלמה מולה: אני מבקש שתחשבו גם על זה.

יואל חסון: אני נועל את הישיבה.

יואל חסון: אני מודה לכולם על ההשתתפות, תודה רבה.