ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 196, 2011-07-26 14:30

דני דנון: אני מתכבד לפתוח ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בנושא הוקרה ליוצאי קווקז בישראל.

דני דנון: הישיבה הזו היא המשך לסיור של הוועדה באור עקיבא, שם עלו נקודות שקשורות לעולים יוצאי קווקז והוקמה ועדה ספציפית לנושא העולים יוצאי קווקז, גם כדי לסקור את הפעילות וגם כדי לפתור נושאים ולראות איך הועדה יכולה לסייע בשיתוף עם משרדי הממשלה אחרים.

דני דנון: נשמע קודם כל את הצרכים ואת הבעיות ונראה מה אפשר לעשות.

דני דנון: ננסה למקד את הישיבה.

דני דנון: אנחנו מוקירים ומברכים את העליה המבורכת שמסייעת רבות, שמעשירה את התרבות אבל יש לראות מה אפשר לעשות מול מוסדות השלטון על מנת לסייע ולהקל על הקליטה.

דני דנון: תחושת הבטן שעלתה מן הסיורים היא שכיוון שעולי קווקז כבר לא נחשבים עולים חדשים על פי הקריטריונים שהרי הם נמצאים פה מעל עשר שנים אז באיזשהו מקום שמו אותם בצד והתפנו לעולים אחרים.

דני דנון: ברם, בפועל, אם מסתכלים על הריכוזים של עולי קווקז, בערים שונות במדינת ישראל, רואים שהם חיים בקהילה סגורה עם בעיות משלה ורואים שאנחנו, כחברה, צריכים להתייחס לנושאים האלה ולא לומר שבגלל שהם עלו לפני עשרות שנים אז כבר אין להם בעיות והמדינה יכולה לומר שסיימה את הטיפול.

דני דנון: מבקש מחברי, שמחה יוסיפוב, שבזכות הישיבה שערכנו אצלך באור עקיבא באנו לפה היום לפתוח את הדיון.

דני דנון: אחר כך נשמע את הנציגים השונים וביניהם סאשה מתתוב, יושב ראש ארגון יוצאי קווקז בארץ, מצליח עמנואל נמצא בדרך לישיבה ומתעכב בכניסה לכנסת.

דני דנון: בינתיים רוברט אברמוב מאור עקיבא מצטרף אלינו ואנחנו מברכים אותו.

שמחה יוסיפוב: קודם כל אני מעריך ומברך את יושב הראש על היוזמה הברוכה של הדיון בוועדת עליה וקליטה בכנסת.

שמחה יוסיפוב: אני גם מודה לך על שהגעת לאור עקיבא בהתראה מאד קצרה וקיימת דיון של הועדה שם.

שמחה יוסיפוב: הנושאים היו מאד חשובים.

שמחה יוסיפוב: אני גם מברך את חברי הכנסת שנמצאים כאן, גם את רוברט טיבייב, את חברת הכנסת מיכאלי אמרה שהיא רוצה להיות מעורבת ותתרום ככל שתוכל, אנשי משרד הקליטה ומשרד החינוך שנמצאים כאן, אנשי הארגון הקווקזי, פעילים מכל הארץ ואני מודה לכולם.

שמחה יוסיפוב: פעם הייתי פעיל "חזק" והייתי פעם יושב ראש בהתאחדות עולי קווקז משנת 91' עד שנת 99' ושמונה השנים הללו היו טובות וחשובות לעדה הקווקזית והשגנו הישגים טובים ביניהם והקמנו ועדה בינמשרדית כדי לדון בכל הנושאים שהיו.

שמחה יוסיפוב: רוב ההחלטות בוצעו אבל לצערי לא כולן.

שמחה יוסיפוב: הוראת שעה לסטודנטים, למשל, כן יצאה לפועל.

שמחה יוסיפוב: כשהתחלנו בשנת 97' לא היו סטודנטים בארץ מן העדה הקווקזית ואי אפשר להסביר את מה היה כאן.

שמחה יוסיפוב: הרגשנו עלובים והרגשנו שהמצב הזה לא יכול להיות.

שמחה יוסיפוב: הנה, יונתן ומר מצליח, הגיעו עכשיו, הם היו שותפים לתחושות.

שמחה יוסיפוב: בזמנו, היתה הוראת שעה והמצב השתפר מאד מאז.

שמחה יוסיפוב: משהו קרה בארץ עם העדה הקווקזית, הגיעו משפחות ברוכות ילדים וההורים - רובם לא משכיל, אנשי הצווארון הכחול והיה חשוב לכולם ללכת לעבוד במפעלים כדי לפרנס את המשפחה, משפחות עם שבעה, שמונה, עשרה ילדים ומה שקרה הוא שהיו צעירים של בני העדה שרצו ללמוד ולא היתה להם אפשרות.

שמחה יוסיפוב: הגב' שלומית קלאר, שהיתה מנכ"לית של משרד הקליטה ומנכ"לית של קרן רש"י השיגה לנו תרומה בת חצי מליון עבור הסטודנטים מן העדה הקווקזית.

שמחה יוסיפוב: היה זה בשנת 97'.

שמחה יוסיפוב: אחר כך, כשהיא נבחרה להיות מנכ"לית משרד הקליטה אז יחד עם נעמי בלומנטל שהיתה יושבת ראש ועדת הקליטה עזרה לנו להחליט על הוראת שעה עבור העדה הקווקזית ואז יצא הנושא כהחלטה והמצב השתפר.

שמחה יוסיפוב: לגבי מגשרים, זה נושא חשוב חשוב כי בעדה הקווקזית לא היה קשר בין הורים לבתי הספר, ההורים היו יודעים שילדיהם יוצאים לבית הספר, שם יקבלו חינוך וכאן מסתיים תפקידם.

שמחה יוסיפוב: אמרנו להם שזה לא נכון והיה עלינו לבנות את התפקיד של מגשר, בהרבה מקומות ויישובים בהם הריכוז הקווקזי גדול, כדי שיגשר בין הורים למורים.

שמחה יוסיפוב: עד היום התפקיד נמשך ואתם עושים עבודה טובה גם בנושא הזה.

שמחה יוסיפוב: יחד עם זאת יש לנו עדיין בעיות ולא הצלחנו לקדם את מעמד האישה הקווקזית, למשל, והיא עדיין במצב קשה מאד.

שמחה יוסיפוב: לא הצלחנו להביא את הנשים למצב שיתקדמו ואמנם יש כאלו בעלי השכלה, גם תיכונית וגם אקדמאית אבל הנשים לא הצליחו עדיין ללמוד ולהגשים את החלומות שלהן.

שמחה יוסיפוב: יש אחיות, למשל, שלמדו בחוץ לארץ וכאן לא הצליחו, לא הצליחו והתחתנו ולא הצליחו להמשיך, אף אחד לא עזר להן.

שמחה יוסיפוב: לאחיות, דרך אגב, שרוצות להתמחות, הוראת השעה לא נותנת להן כי היא לא כוללת אותן והן לא זכאיות להטבות של הוראת השעה לפי ההחלטה שנפלה.

שמחה יוסיפוב: כך הן נפלו בין הכסאות ולכן, מעמד האשה הוא אחד הנושאים שאנחנו צריכים לקדם בעדה הקווקזית וחייבים לעשות את זה כמה שיותר מהר.

שמחה יוסיפוב: לגבי נוער בסיכון, בעדה הקווקזית, כמו בכל הארץ, הנוער במצב קשה.

שמחה יוסיפוב: אנחנו באור עקיבא מטפלים בזה בזכות זה שיש לנו אפשרויות וכח אדם אבל בהרבה מקומות וישובים זה נופל בין הכסאות ואנחנו מרגישים את הנוער שלנו שהוא למעשה, מדי פעם, שומעים עליו דברים לא נעימים.

שמחה יוסיפוב: כאן היה צריך לטפל.

שמחה יוסיפוב: בזמנו נתנו תוספת שעות בבתי ספר דוברי רוסית אבל גם שם קיצצו שעות.

שמחה יוסיפוב: היו תוספות כמו אצל העדה האתיופית ולאט לאט קיצצו את זה והיום אין את זה.

שמחה יוסיפוב: עלינו למצוא את הדרך להוסיף שעות בבתי הספר כדי לעזור לאותם ילדים שעדיין מצבם קשה.

שמחה יוסיפוב: גם במשרדי ממשלה, לא היו לנו נציגים מן העדה הקווקזית ואדגים.

שמחה יוסיפוב: בוריס חנוכאייב היה נציג של העודה הקווקזית במשרד הקליטה וגם הוא פוטר.

שמחה יוסיפוב: היה לנו אחד וגם הוא פוטר.

שמחה יוסיפוב: באמת שאני לא יודע למה - - -

קריאה: הוא לא פוטר, הוא עבר לתפקיד אחר.

שמחה יוסיפוב: כן, עבר לתפקיד אחר ואני לא מחפש להאשים אף אחד אבל אני רק אומר, עד שיש אחד שהוא יכול לסייע ולעזור ומשרד הקליטה הוא משרד שיכול לסייע והיה בקשר טוב עם כל הארץ ואני חושב שהיה צריך להיפך, לקדם אותו אבל העבירו אותו ושמו במקומו מישהו שלא מבין מהי העדה הקווקזית.

שמחה יוסיפוב: על העדה צריך ללמוד כדי להבין אותה.

שמחה יוסיפוב: עשו עליה הרבה מחקרים וסקרים וכל המחקרים האלו לא בשימוש עד שלא הקמנו מנהיגות של העדה הקווקזית שלנו.

שמחה יוסיפוב: בזמנו, פיתחנו אותה, עשינו קורסים של מנהיגות צעירה לעדה, ואני חושב שאסור לעצור את זה, צריך להמשיך עם הקורסים האלה של מנהיגות צעירה לעדה הקווקזית אבל גם זה נעצר כי לאף אחד לא אכפת.

שמחה יוסיפוב: צריך למצוא את הדרך כדי לקדם את הקורסים למנהיגות צעירה בעדה הקווקזית בכל הארץ.

שמחה יוסיפוב: וצריך לעשות את זה ארצי כי היום היום, עם הזמן, לאט לאט, נושא המנהיגות של העדה הפך רופף ואין עם מי לדבר, אין מי שיטפל בזה.

שמחה יוסיפוב: אני חלילה לא פוגע בידידי מצליח אבל גם למצליח היום כמעט אין כח, גם לך פשוט אף אחד לא מקשיב ולא עוזר.

שמחה יוסיפוב: ולהיפך, אנשים מסביבו צריכים לעזור לו, שיהיו פעילים.

שמחה יוסיפוב: זה אחד הנושאים המאד חשובים.

שמחה יוסיפוב: יש תקציבים, בכל מקום, לכל המשרדים –וגם במשרד הקליטה, כך שמעתי, יש תקציבים עבור העדה הקווקזית אבל התקציבים האלו לא מגיעים אל העדה.

שמחה יוסיפוב: בזמנו אמרו שיש מוקדים של עזרה לעדה.

שמחה יוסיפוב: אמרו שבמקום בו יש ארבעת אלפים אז צריך לעזור להם.

שמחה יוסיפוב: באו לנתניה ובאו לתל אביב אבל שם כמעט ואין יוצאי העדה יחסית.

שמחה יוסיפוב: ברם, אם נקח מקומות כמו אור עקיבא, כמו קרית ים, באשר שבע, מגדל העמק, נצרת עלית ואחרים, לקחת אותם, לבדוק ולומר שלאלה צריכים לעזור וכאן אנחנו צריכים להחליט בנושא הזה, כי אלה מוקדים שצריכים לטפל בעדה הקווקזית.

שמחה יוסיפוב: טוב שיש לנו היום עתון וגם זה לא היה וטוב שיונתן מטפל בזה והוא גם עורך של העתון ופעם גם זה לא היה אבל גם כאן, אף אחד לא עוזר לו, זה מתקציבים שהוא משיג בעצמו ואני חושב שהעדה הקווקזית היא עדה עם הרבה תרבות ומורשת מאד מאד ותיקה ואני רוצה לומר לך שהעדה בקווקז שמרה בקנאה על היהדות שלה וההתבוללות של העדה היתה פחות מזו של עדות אחרות שהגיעו אל הארץ.

שמחה יוסיפוב: אנחנו שמרנו בקנאה על היהדות וכאן צריך לבוא ולתת את הדעת על כך שבארץ הזו, אנחנו נשמור, אם שמרנו שם אין שום סיבה שלא נשמור כאן ולא נוכל להגיע להישגים כאן ולא צריך לומר לך, כבוד יושב הראש, בקווקז היו אנשים משכילים מאד, היו בעלי מפעלים, היו מובילים בכל תחום ותחום בחברה הרוסית ואילו כאן אנחנו להיפך, כאילו אנחנו , לא יודע מה קורה אתנו, אולי בגלל שאין לנו עזרה ואין מי שיטפל בנו.

שמחה יוסיפוב: כאן אנחנו צריכים לתת את הדעת ואולי מכאן תצא תורה.

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: מר מצליח, אבקש ממך להתמקד בדברים הקונקרטיים שאתה רוצה לבקש כאן ממשרדי הממשלה.

דני דנון: אני שם את זה על השולחן, כולם מכירים בחשיבות ובצרכים אבל אני רוצה לצאת מן הישיבה הזו עם מספר דברים קונקרטיים.

דני דנון: אחר כך נשמע כמובן את התגובה של הנציגים של ממשרדי הממשלה.

דני דנון: התמקד, כאמור, בדברים ספציפיים שאתה חושב שצריך היום לשנות.

מצליח עמנואל: תודה רבה.

מצליח עמנואל: קודם כל תודה רבה לך על יום ההוקרה לקהילת יהודי קווקז.

מצליח עמנואל: שמחתי מאד לראות בהזמנה שהוזמנו גם נציגי משרדי ממשלה, הרלבנטים לקליטת עולים בכלל.

מצליח עמנואל: אני מברך את הישיבה היום, שמחה ידידי הוא יכול לדבר ולהגיד הרבה יותר טוב ממני, הוא גם קלט אותי בארץ, אחד האנשים הראשונים שהגיעו לשכונת הקראוונים, פגש אותי, יושבים כאן ושניים, ראש העיר ואין חכם כבעל נסיון.

מצליח עמנואל: רציתי בכל אופן לחזור טיפ טיפה, משך דקה קצרה על ההיסטוריה היהודית כי אם אין עבר לעם אז גם אין לו עתיד.

מצליח עמנואל: יהודים עבריים, יהודי קווקז, כך קראו לנו, אנחנו נמצאים יותר מאלפיים שנה ומצאתי נתונים לפיהם עוד בשנת ה-40 לפני הספירה, נקראנו עבריים מקומיים.

מצליח עמנואל: התחלנו לעלות לארץ בתחילת המאה ה-19, המשכנו במאה ה-20 ובמאה ה-21.

מצליח עמנואל: העלייה הופסקה, לצערנו ויש סימנים של עלייה שלילית.

מצליח עמנואל: ההישגים של העליות מן המאה ה-19 וה-20 הם התיישבות, הגנה על הארץ והארגון המחתרתי "בר גיורא" שמתוך שנים עשר איש שהיו בו שבעה היו יוצאי קווקז.

מצליח עמנואל: אחר כך הפך הארגון להיקרא "השומר" ואחר כך עברו אנשיו אל ארגוני המחתרות, עד שאלה התאחדו להיות צה"ל.

מצליח עמנואל: ארגון "בר גיורא" שהקווקזים היו ביסודו, היה הסבא רבא של צה"ל.

מצליח עמנואל: בעליית שנות ה-90 -ושמחה כבר דיבר אבל העליה הזו, שהיתה עלייה –לפי דעתי, אבל קליטה עדיין לא היתה.

מצליח עמנואל: בדרך כל מדברים על קליטה ולא על עלייה.

מצליח עמנואל: עליית שנות ה-90, משנת 89', ודע היום, היו עליות - - -

דני דנון: בוא נניח להיסטוריה, אנחנו מכירים, מעריכים, מצדיעים וכל זה כבר קיים.

דני דנון: בוא נדבר עכשיו על הבעיות שיש כרגע ליוצאי העדה כי לגביהן אנחנו רוצים את התשובות ממשרדי הממשלה.

מצליח עמנואל: ב- 24 ביוני ישבנו אצל שרת הקליטה, הגברת סופה לנדבר, שם דובר על הקליטה של העדה בארץ, קליטה שהיתה לא נכונה.

מצליח עמנואל: אני מדבר עכשיו על הדברים שנאמרו במשרד הקליטה ולא כמנהיג של קהילה קווקזית ואני שואל, האם אנחנו, בעוד שלושים שנה, נאמר שהקליטה עד עכשיו לא נכונה.

מצליח עמנואל: לגבי הקליטה, יש לדבר על הקליטה לפני שמדברים על עליה כי אם אין קליטה אין עליה.

מצליח עמנואל: יושב הראש יודע, כיושב ראש בית"ר העולמית, כאדם שעושה ימים כלילות על מנת להביא את הצעירים הציונים לארץ, ולהרחיב את הציונות, אתה יודע כמה שזה חשוב שהמדינה שלנו היא מדינה קולטת, קולטת, לא רק מזמינה.

מצליח עמנואל: ונאמר ישירות: לגבי פרוייקטים, הפרוייקטים שעד עכשיו היו מעורבים בתוכם נציגי קהילה של יהודי קווקז, בוגרי אוניברסיטאות בברית המועצות, ותודה לאל יש לנו אלפי בוגרים כאלה עם תואר ראשון ושני, ואפילו דוקטורנטים שהם בארץ, אין שום בעיה להפיק מכרזים ולהוציא מתוכם את הטובים וינהלו את הפרוייקטים ואפילו ינהלו את המחלקות, אותן מחלקות שעובדות עם הקהילה הקווקזית.

רוברט טיבייב: התמקד בבעיות.

דני דנון: איזה פרוייקטים לדוגמה היית רוצה לראות?

מצליח עמנואל: דוגמה, משרד הקליטה עבד מול איזושהי עמותה שריכזה את העבודה.

מצליח עמנואל: הפרוייקט היחיד שהוא "רץ" מתוך כל הפרוייקטים היה זה עם הסטודנטים, זה עם הצבא לא עבד ואחרים לא עבדו, הפרוייקט היחיד שעבד הוא זה עם הסטודנטים.

מצליח עמנואל: מי שריכז את הפרוייקט הוא אחד מן הנציגים שלנו בהתאחדות.

מצליח עמנואל: כשהתחילו להקשיב לדברים שהוא רצה לומר אז הגיע זמן כבר לפרוייקט הבא.

מצליח עמנואל: בפרוייקט הסטודנטים הושקעו מעל 150 מליון שקל ומאה וחמשים איש התקבלו.

מצליח עמנואל: אפשר היה להגיע למאתיים אבל צריך יותר.

מצליח עמנואל: אני מקווה מאד, שועדה ציבורית משותפת לנו ולמשרד הקליטה, שהיא תתחיל לעבוד.

מצליח עמנואל: כל הפרוייקטים האחרים לא צלחו.

מצליח עמנואל: יש פרוייקטים מול הצבא, יש פרוייקטים מול הצבא שקשורים במנהיגות, פרוייקט "פלא", אלה שמנוהלים היום על ידי אנשי מקצוע קווקזים, יושב פה הרכז שניהל את הפרויקט "פלא" במשרד הקליטה - - -

רוברט טיבייב: איך אתה מתייחס לפרויקט "תמיכה"?

מצליח עמנואל: "תנופה".

רוברט טיבייב: נעבור אחד אחד.

מצליח עמנואל: רוברט, כל הפרוייקטים שקיימים הם בתוך "תנופה".

רוברט טיבייב: האם כל אלה בתוך "תנופה"?

מצליח עמנואל: כולם "בתנופה".

רוברט טיבייב: האם גם "פלא" בתוך "תנופה"?

מצליח עמנואל: כן.

מצליח עמנואל: "פלא" לא במוקדים.

מצליח עמנואל: כל השאר ששאלת לגביהם, גם הם בתוך "תנופה".

מצליח עמנואל: ואותו האדם שעבד כבר פוטר.

מצליח עמנואל: יכול להיות שהוא עבד טוב.

מצליח עמנואל: יש מקום שבו מפורדים בני הקהילה, וזה לא רק אצלנו אלא בכל הקהילות.

מצליח עמנואל: עד אמצע שנות ה-90 קיבלו את קהילת יהודי קווקז כקהילת רוסים אבל אנחנו לא רוסים, לא אוקראינים, אנחנו יהודים עבריים שגר במזרח קווקז, ובמשך אלפי שנים התחנכנו שם והאופי שלנו אחר.

מצליח עמנואל: הטענות שלנו אחרות, אם פעם אחת פקיד ממשלתי לא אומר לי 'שלום' למרות שהוא רואה שאני עומד משך שעה או שעה וחצי, והוא לא מזמין אותי אפילו לשבת אז בפעם הבאה הקווקזי כבר לא ייכנס לשם, העשירי שזה יקרה לו גם יהפוך את השולחן.

מצליח עמנואל: צריך גישה אחרת.

מצליח עמנואל: לכל הקהילות.

מצליח עמנואל: צריך להביא אנשים, לחנך אנשים, ללמד אנשים לתת הכשרה מסויימת כדי שידעו איך לעבוד עם הקהילה.

רוברט טיבייב: מספר דברים.

רוברט טיבייב: בגאווה רבה אני בן הקהילה למרות כל הדברים שסיפר מצליח באהבה ובהתרגשות רבה, ודיבר עליהם גם שמחה.

רוברט טיבייב: מצד אחד אמרת שכל הפרוייקטים המנוהלים על יד בני הקהילה נכשלו והשאלה היא איפה הבעיה.

רוברט טיבייב: האם הבעיה היא בקהילה עצמה או במשרדים שמכינים בהם את הפרוייקטים?

רוברט טיבייב: צריך להגדיר.

רוברט טיבייב: עלינו לראות איפה שורש הבעיה.

רוברט טיבייב: היינו לאחרונה במפגש אצל שרת הקליטה וחבל שהיא לא נוכחת כאן.

רוברט טיבייב: חבל גם שהמנכ"ל גם לא כאן - - -

אריה קורת: הסמנכ"ל פה.

רוברט טיבייב: אני מאד מכבד את הסמנכ"ל ויש לי אתו מערכת ארוכת טווח עוד מאופקים - - -

אריה קורת: חיובית?

רוברט טיבייב: חד משמעית חיובית.

רוברט טיבייב: שוב, עלינו להבין איפה הבעיה.

רוברט טיבייב: אם הבעיה היא בקהילה אז אנחנו צריכים לרפא אתה ואם הבעיה היא במשרדים אז גם אנחנו אשמים -כי אנחנו לא יודעים להפעיל את המשרדים וללחוץ עליהם ולהערכתי יש לנו עכשיו את הכלי להפעיל את אותם המשרדים ובמקרה הזה, ככל שאני מתבייש להגיד, מדובר במשרד הקליטה.

רוברט טיבייב: זה המשרד שהיה צריך לתת את הרוח הגבית לכל הפרוייקטים.

רוברט טיבייב: נחזור רגע להיסטוריה.

רוברט טיבייב: פרוייקט חשוב כל כך ואני מכיר אותו אישית, פרוייקט "פלא" .

רוברט טיבייב: אני מבין שעכשיו הוא עומד תחת סימן שאלה.

רוברט טיבייב: היו סימני שאלה רבים.

רוברט טיבייב: אנשים שם מקבלים שכר שאינו גבוה ולא מקבלים קביעות והוא סיפור אחר והוא חשוב וצריך דיון בפני עצמו.

רוברט טיבייב: לגבי המגשרים, אני מכיר את הענין הזה מן הבית כי רעייתי מגשרת.

רוברט טיבייב: עד היום.

רוברט טיבייב: והעבודה קדושה.

רוברט טיבייב: ושוב, מקבלים משכורת מינימום, אין קביעות, בכל שנה הם בסכנת פיטורין.

מאיה שריר: צודק חבר הכנסת.

מאיה שריר: המכרז מתחדש בכל שנה.

רוברט טיבייב: יכול להיות שיש ראשי ערים שלקחו על עצמם - - -

קריאה: הוא עובד אצלי, לא יעזור כלום, matching, 25% של משרד החינוך.

רוברט טיבייב: כך משרד החינוך מתייחס -ולא רק בקדנציה הזו.

רוברט טיבייב: ואני מאשים פה את כל הממשלות: האם ככה מתייחסים לבעיה שרשית בחינוך של בני הקהילה?

רוברט טיבייב: יש מה לעשות, יש המון מה לעשות והשאלה היא איך.

רוברט טיבייב: כמובן שיש ראשי ערים שלקחו את זה על עצמם ואני מצדיע להם אבל יש ראשי ערים שמתייחסים לזה כאילו זו בעיה של משרד החינוך.

רוברט טיבייב: מבחינתם, אם יקבלו תקנים אז נקבל אותם אבל כך מתייחסים למגשרים.

רוברט טיבייב: הדוגמה הקלאסית היא שהיינו כאן עם בוריס בקורס מנהיגות.

רוברט טיבייב: אני זוכר באוניברסיטת תל אביב, היו כשמונים נציגים, בערך שנים עשר בני העדה זאת אומרת שיש לנו בעיה עמוקה אצלנו כי אנחנו, לצערי הרב, לא מעורבים בכל הפרוייקטים.

רוברט טיבייב: יש פרוייקטים אבל אנחנו לא נותנים את המענה ולפעמים לא דורשים אותו.

רוברט טיבייב: לא אפתח כאן את הדיון על הבעיות בתוך הקהילה וגם בהתאחדות, דרך אגב, יש עניינים שהרי היא היתה אמורה להרים את הדגל ולהילחם נגד משרד הקליטה -ואפשר להילחם אבל לצערי הרב אנחנו לא עושים את זה.

רוברט טיבייב: לגבי בוריס, אתייחס למספר דברים.

רוברט טיבייב: הלוא איך הפכתי לחבר כנסת, עברתי את אותו קורס הכשרה של מנהיגות יוצאי קווקז ואת כל הויכוחים ערכתי עם בוריס, והוא בא אלי לאופקים ויחד ארגנו את הקבוצה וממש קיבלתי את הכלים, גם כדי להיות בתוך הקהילה וגם מחוצה לה.

רוברט טיבייב: עד היום הכלים עוזרים לי.

רוברט טיבייב: לצערי, המדיניות של משרד הקליטה לחסוך כאן היא מצערת.

רוברט טיבייב: כל הקהילה צריכה לתת פה משהו.

דני דנון: אריה קורת, התייחס בבקשה גם לחילופי הגברא, מדוע זה קרה, מה היה ההגיון מאחורי זה וכו'.

דני דנון: אינני מכיר את האנשים באופן אישי אבל קיבלתי פניות לוועדה בענין הזה.

אריה קורת: תודה וצהרים טובים.

אריה קורת: במהלך 2010 המשרד קיבל החלטה אסטרטגית שהוא נכנס למימון פרוייקט גדול למען חיזוק של קהילת בני קווקז.

אריה קורת: הושקעו וסומנו הרבה מאד משאבים לטובת הנושא הזה.

אריה קורת: הפרוייקט הזה כולל מספר תחומים.

אריה קורת: האחד, תיגבור לימודי, השני, הכנה לצה"ל, קורס פעילים ומלגות לכמאה חמישים סטודנטים.

קריאה: מה תקציב הפרויקט?

אריה קורת: התקציב הכולל היה כחמישה מליון שקל לנושא הספציפי הזה.

אריה קורת: לצד הפרוייקטים האלה הוחלט, כפיילוט, להקים שלושה מוקדים בשלושה ישובים, שמחה ידידי, תל אביב -לצערי לא ביניהם.

אריה קורת: רגע, האזנתי לכולכם, האזינו לי.

אריה קורת: הישובים הם באר שבע, נתניה וחדרה.

אריה קורת: הישובים האלה נבחרו כי בהם יש ריכוזים גדולים של עולי קווקז.

אריה קורת: נכון שהפרוייקט לא צלח כפי שרצינו.

אריה קורת: היו פרקים יותר טובים ופחות טובים אבל כבר במהלך 2010 הופקו לקחים ונכון להיום, מיד אחרי החגים, אנחנו יוצאים לפרויקט - - -

דני דנון: האם ב 2011 התקציב נשאר כפי שהיה?

אריה קורת: כן, התקציב היה ל 2010-2011.

אריה קורת: אנחנו כעת ישבנו -יחד עם בני הקהילה, היתה שם קבוצה של כשלושים איש, ישבנו יחד אתם, בחנו וניתחנו את מה שהיה והיה לנו את האומץ הציבורי לומר: רבותי, היו חלקים בפרויקט שלא צלחו.

אריה קורת: יחד עם זה, אני מציע שננתח את זה גם כאן ביחד כי אי אפשר יהיה לבוא ולומר שרק צד אחד או רק המימסד אשם כי זה אף פעם לא רק המימסד אשם.

אריה קורת: אני גם שואל כאן: איפה הקהילה היתה?

אריה קורת: אם הילדים לא הגיעו לפרוייקטים בנושא תיגבור לימודי אז אני שואל איפה היו הפעילים של הקהילה?

קריאה: כמה מימוש היה מן הכספים של שנת 2010?

אריה קורת: אנחנו עכשו בתהליך של סיום החשבונות ומה שלא מומש עובר לפרויקט המחודש, שהופקו לגביו ללקחים.

אריה קורת: לקח אחד הוא בנושא של תיגבור לימוד, נתחבר לפרוייקט "פלא" שהוא נושא חשוב ומרכזי ועבורו יצאנו למכרז מאד גדול וחברת המתנסי"ם זכתה בו.

אריה קורת: יש להבין, בנושא תיגבור לימודי אנחנו מממנים ילדים שהם כבר דור שלישי בארץ.

אריה קורת: אין פה נציג ממשרד האוצר אבל אתה מבין שאם אנחנו באים עם נתון כזה למשרד האוצר אז לא נקבל עליו את כל המימון והתמיכה.

אריה קורת: יש להבין את זה.

אריה קורת: לגבי "פלא" אנחנו הולכים ומחזקים אותו בכך שיהיו שלושה מגשרים מבני הקהילה שילוו את הפרוייקט הזה ברמה המחוזקת.

אריה קורת: זאת אומרת שבכל מחוז יהיה מגשר שהוא בן הקהילה, הוא יצור את הקשר עם המשפחה, עם בית הספר ועם הפרויקט.

אריה קורת: זה לקח אחד.

אריה קורת: הלקח השני הוא למשל, בפרוייקט הכנה לצה"ל.

אריה קורת: הכוונה שלנו היא לעשות אותו יחד עם הצבא.

אריה קורת: אם הצבא יהיה שותף -ויש לנו כבר דיונים אתו לגבי השותפות שלו בפרויקט, על מנת שיהיה איזשהו המשך.

קריאה: חסר פה מרכיב של הקהילה.

אריה קורת: שניה, גם הקהילה, רגע, תנו לי לסיים.

אריה קורת: הנושא של מנהיגות, נעשה הפרדה בין קורס לפעילים, שיהיה שהוא יהיה במסגרת המוקדים שיפעלו לבין קורס מנהיגות שיהיה ברמה הארצית.

אריה קורת: בכוונתנו לפתוח עוד שבעה מוקדים ואור עקיבא, לא ביניהם.

אריה קורת: אני מנסה לבנות מפתח שיתן מענה.

דני דנון: המשמעות התקציבית היא שהמוקדים והרכז הם ב matching, כשאתה אומר לפתוח עוד שבעה מוקדם, תציעו לרשויות לתקצב רכז, בתנאי שהרשות - - -

אריה קורת: ודאי, אנחנו בשלב ראשון אמרנו: בלי matching של הרשות אבל מאחר וזה פיילוט - - -

דני דנון: אתה מדבר על שבעה מוקדים.

דני דנון: פרט את חלקי הרשות המקומית, מה יידרש ממנה?

אריה קורת: עדיין לא סגרנו את זה כי אני מנסה לבנות איזשהו מפתח אחר לבחירת הישובים כי מסתבר שמספר העולים הרשומים אינו מספיק כדי לתת את המענה הנכון ואנחנו מנסים עכשיו ללכת גם על מפתח של מצב סוציואוקונומי ופרפרייאלי ואין ספק שנגיע לתהליך של סגירת המפתח עוד השנה.

אריה קורת: ב-15 באוקטובר תגזור את הסרט.

שמחה יוסיפוב: דיברת על שלושה מוקדים, באר שבע, נתניה וחדרה.

שמחה יוסיפוב: האם הקמתם שם צוותי היגוי?

אריה קורת: ודאי.

אריה קורת: ויותר מזה.

אריה קורת: אומרים שבני הקהילה לא שותפים אבל רבותי, בכל מוקד כזה יש רכז והוא בן הקהילה והוא זה שאחראי על הפעלת המוקד.

אריה קורת: להגיד לכם שאני מרוצה מזה?

אריה קורת: לא.

שמחה יוסיפוב: למה לא צלח?

שמחה יוסיפוב: מה היתה הסיבה?

שמחה יוסיפוב: אמרת שהיו שלושה מוקדים שבחרתם ובהם הפרויקט לא צלח.

אריה קורת: לא, אמרתי שהפרויקט בכללותו לא עבד.

אריה קורת: רגע, שניה, רבותי, למוקד, רבותי, סליחה, אני מבקש שלא להפריע לי, למוקד נבחר רכז.

אריה קורת: רכז הוא בן הקהילה.

אריה קורת: אתה יכול להביא את הסוס אל השוקת ולא יותר מכך.

אריה קורת: מי שאחראי על הפרוייקט הוא רכז בן הקהילה.

אריה קורת: הוא נבחר על ידי ועדה משותפת והיה גם מכרז, המכרז פורסם בעיתונות והיתה ועדה משותפת של הרשות ושל משרד הקליטה.

אריה קורת: בוא נמשיך.

קריאה: רגע, בתוך המוקדים, רק על מנת להבין, האם בתוך המוקדים היו ארבעת הנושאים כמו הכנה לצה"ל - - -

אריה קורת: לא, לא, לא, הנושאים האלה הם לא - - -

שמחה יוסיפוב: רגע, למה, אם כבר זה נפרד אז למה אור עקיבא לא קיבלה, לא הכנה לצה"ל, לא תיגבור לימודי ולא שום דבר?

אריה קורת: קודם כל תיגבור לימודי אור עקיבא קיבלה אבל אני לא רוצה שננהל עכשיו את הדיאלוג הזה.

שמחה יוסיפוב: אני יודע, ואני בקי בכל מה שקורה מבחינת תקציבי משרד הקליטה.

שמחה יוסיפוב: הרי אני מקבל תקציב זעום מאד ואתה יודע כמה אני מקבל לאור עקיבא, 130,000 ₪ זה כל התקציב שלי, אי אפשר לעשות עם זה כמעט כלום ואתה יודע את זה טוב.

שמחה יוסיפוב: בוא נעזוב את הסכום הזה כי הוא לכלל העולים אבל אני מדבר על העדה קווקזית, הרי יש באור עקיבא ריכוז גדול שלה.

שמחה יוסיפוב: נכון שאם תשווה אותה לחדרה אז חדרה יותר גדולה אבל אם תשווה אותה לאוכלוסיה של אור עקיבא אז אנחנו יותר גדולים.

אריה קורת: האם אתה יודע כמה סטודנטים מאור עקיבא קיבלו מילגה עכשיו?

אריה קורת: רגע, רגע, כבוד ראש העיר, תדייק עד הסוף, כמה סטודנטים בני הקהילה שגרים באור עקיבא קיבלו מילגה?

שמחה יוסיפוב: אריה, באור עקיבא עושים עבודה טובה אבל אני אומר לך משהו.

שמחה יוסיפוב: דיברנו על הוראת שעה וצריך להאריך אותה, להאריך את שנות הפעילות שלה.

שמחה יוסיפוב: התחילו בעשר שנים, האריכו לשלוש נוספת פעמיים והנה שש עשרה שנה אבל, צריך להגיע להחלטה שכל העולים מ- 1990 - - -

אריה קורת: אבל עובדה שהסטודנטים היום מקבלים מילגה מתוקף הוראת השעה.

שמחה יוסיפוב: למה לקבל מילגה?

שמחה יוסיפוב: למה שלא יקבל לימוד חינם?

אריה קורת: לימוד חינם?

אריה קורת: מי מקבל לימוד חינם?

אריה קורת: עם המילגה הזו הוא גם תורם לקהילה.

שמחה יוסיפוב: מילגה זו ועדה, שמע, לתרום לקהילה, כולם תורמים לקהילה אבל למה לא להאריך ולהחליט שהדברים יהיו כמו בשנת 89' או 90'?

דני דנון: אריה, אנחנו בסוף יולי.

דני דנון: חצי שנה כבר עברה.

דני דנון: שמעתי על שבעת המרכזים שאתם עומדים לפתוח וזה מבחינתי חשוב.

דני דנון: איזה עוד דברים יש שאתה יכול לבוא ולדבר עליהם היום?

דני דנון: הרי אחרי החגים כבר לא יישאר זמן.

אריה קורת: בגלל שאנחנו עכשיו שבחודשי הקיץ אמרנו שנקח את החודשים האלה על מנת להיערך לכל השינויים שהצבעתי עליהם כולל התכנון עם הצבא, כולל הנושא של "פלא", לסגור עם חברת המתנ"סים את הנושא של המגשרים וזו ממש מהפיכה כי זה לא היה עד היום ולא עם שום קהילה אחרת שממומנת לפרוייקט "פלא".

אריה קורת: רק הקהילה של עולי קווקז תזכה עכשיו בשלושה מגשרים רק לצורך תיגבור לימודי, למשל.

אריה קורת: הפקנו לקח נוסף והוא הקשר עם הקהילה.

אריה קורת: פה אני מודה שלא עבדנו מספיק נכון.

אריה קורת: ישבנו יחד עם בני הקהילה, קבענו צוות משותף שבו יהיו שבעה או שמונה נציגים מבני הקהילה.

אריה קורת: מר מצליח נתן רשימה של אנשים.

אריה קורת: אנחנו מתכננים -ברגע שנזכור תקציבית את הפרוייקט בעוד כעשרה ימים, לקיים פגישה אתם, לשבת ולדון על התכניות ובנושא של המוקדים, למשל, אני בהחלט מצפה שהפורום הזה יצק את התכנים לכל הפרוייקטים שיהיו במסגרת הזו.

דני דנון: התיחס בקצרה לחילופי הגברא.

אריה קורת: אני לא חושב שזה הפורום המתאים להעלות פה בעיות של עובד כזה או אחר במשרד כזה או אחר.

אריה קורת: מתוך כבוד והערכה גם לבוריס, אני לא חושב שזה המקום לפתוח דיון על זה.

דני דנון: האם נשאר היום תקן למישהו שהוא מרכז?

אריה קורת: אין תקן בפועל.

אריה קורת: אין תקן אבל - -

דני דנון: היה תקן עבור נציגים מכל הארץ.

דני דנון: השאלה האם במקומו יש מישהו אחר שהוא הכתובת?

אריה קורת: אנחנו נעשה את הכל כדי לא לפגוע במעמד של בוריס ולא במעמד של הקילה אבל לא זה המקום לדון בנושא הזה.

קריאה: זה המקום.

קריאה: וזה הזמן.

אריה קורת: האם היית רוצה שנדון עכשיו לגבי התיפקוד שלך כיושב ראש העמותה?

אריה קורת: אני מצטער, אני לא חושב שזה הפורום לדון בעובד כזה או אחר.

קריאה: חבל שהתפקיד הזה נעלם.

דני דנון: מאיה שריר, נא התייחסותך.

מאיה שריר: לגבי המגשרים, משרד החינוך לא מעסיק מגשרים שהם לא דוברי אמהרית או קווקזית.

מאיה שריר: לשאלת יושב הראש, יש מגשרים בעשרים וארבע רשויות.

מאיה שריר: הם לא עובדי הוראה ולכן הם לא יכולים להיות מעסקים על ידי המשרד.

מאיה שריר: הם מועסקים על ידי מכרז.

מאיה שריר: יצא קול קורא.

מאיה שריר: היו עוד ישובים שיכלו להגיש ובחרו שלא להגיש.

מאיה שריר: לגבי הטענה שהמשרד מתקצב רק 25%, זה לא מדויק, המשרד מתקצב 75% אבל לפי מספר התושבים בעיר.

מאיה שריר: לאור עקיבא הגיעה רבע מישרה וכל הכבוד לראש העיר שבחר לתת משרה מלאה.

דני דנון: האם יש רשויות שלא מנצלות את התקציב הזה?

מאיה שריר: כן, יש רשויות שלא הגיבו לקול הקורא.

מאיה שריר: זה לא שהן לא מנצלות.

דני דנון: מי כן מנצל?

דני דנון: האם המשרד בא ואמר שיש לו תקציב לעשרים וארבעה מגשרים?

מאיה שריר: לא.

מאיה שריר: המשרד העלה קול קורא.

מאיה שריר: כל רשות שמעוניינת ושעומדת בקריטריונים שהתפרסמו, המכרז הופנה לדוברי רוסית עם פקטור ליוצאי קווקז ובוכרה, כמובן שקיבלו עדיפות.

מאיה שריר: ולא כל הרשויות בחרו להגיב לקול הקורא.

מאיה שריר: זה ב matching, משרד החינוך מממן את רוב התקציב אבל בהתאם לגודל האוכלוסיה באותו ישוב.

רוברט אילטוב: תודה אדוני יושב הראש.

רוברט אילטוב: אנחנו מרגישים פה רגשות מעורבים ולא בכדי, כיון שבאמת הרבה מאד שנים והרבה מאד אנשים -שחלקם יושב כאן פעילים גם בהתנדבות ועושים ומדובר -כפי שנהוג לומר, בבני עמי ובמקביל יש את הפקידות הממשלתית שגם פועלת משך הרבה מאד שנים.

רוברט אילטוב: אנחנו ביקשנו ממשרד הקליטה לעשות בדק בית, לבחון את ההצלחה של הפרוייקט כמו שהוא שהתפתח לאחרונה.

רוברט אילטוב: אלך צעד אחורה.

רוברט אילטוב: התאחדות יוצאי קווקז, בשנות ה-90 המוקדמות היתה בראשות שמחה והצליחה יפה מאד.

רוברט אילטוב: במשך שנים היתה פעילות ענפה, היו הרבה פרוייקטים -והייתי שותף לחלקם כיו"ר ועד סטודנטים, הרבה מאד פרוייקטים נולדו אז ומשרד הקליטה היה שותף, , קרן רש"י, משרד החינוך והרבה משרדים אחרים והיתה באמת פעילות מאד מאד יפה.

רוברט אילטוב: סוד ההצלחה היה שבני הקהילה המתאימים נבחרו.

רוברט אילטוב: לא ששמו מישהו במקום מסוים ואמרו: יופי, שמתי, יצאתי ידי חובה.

רוברט אילטוב: זה לכאורה יפה אבל זה לא יצליח.

רוברט אילטוב: לקחת אדם מתאים, לשים אותו במקום מתאים, לתת לו את הכלים המתאימים - זו ערובה להצלחה, גם בקרה מתאימה -כמובן ועם תקציב מתאים.

רוברט אילטוב: לבוא ולקבוע פרוייקט בלי סמכויות לא יצליח בשום מקום ואני לא אומר את זה כביקורת קוטלת אלא כמשהו בונה.

רוברט אילטוב: ההתאחדות -עם הזמן ובגלל כל מיני דברים, נסגרה.

רוברט אילטוב: לפני כשש שנים הקמנו אותה מחדש, מתוך צורך אמיתי, כי ראינו שכשאין התאחדות, כשאין גוף שמרכז פעילות, כשאין גוף שמלכד אז נוצר ואקום והבלבול שאנחנו שומעים פה היום הוא תוצאה של אותו ואקום.

רוברט אילטוב: כשהקמנו את ההתאחדות החדשה, בשנת 2006, הקמנו אותה ללא תקציבים, אני הייתי יושב הראש, הקמנו אותה עם בעיות כאלו ואחרות, וההתחלה היתה שלילית.

רוברט אילטוב: משרד הקליטה ואריה קורת -כשותף מלא ומסייע סייע בהקמת ההתאחדות מחדש.

רוברט אילטוב: היו לנו מספר מטרות ואחת מהן היתה לנסות לאתר תקציבים בחוץ לארץ.

רוברט אילטוב: יהודים שיתרמו לפעילות ולשמחתי אחד האנשים שהרימו את הכפפה, מר גבע זכריאייב, ממוסקבה, תורם ידוע, איש חינוך ואני כרגע מייצג אותו בישראל בעמותה "סמגי" והוא באמת מסייע לפעילות וההתאחדות "מרימה את הראש".

רוברט אילטוב: פנינו למשרד הקליטה ואמרנו: ראו, חברים, אתם מכירים אותנו, מדובר במנהיגות שהיא אותנטית, מנהיגות שנבחרה על ידי ציבור, מנהיגות שעושה בהתנדבות בכל הארץ, ולמעשה בכל ערי יש נציגות, אנחנו מבקשים שתהיו שותפים מראש, בתכניות.

רוברט אילטוב: גם הכסף שבסופו של דבר נצבע, נצבע אחרי מאבק של ההתאחדות.

רוברט אילטוב: אחרי מאבק שבו באנו ואמרנו: חברים, אמנם נעשָה הרבה בעבר, אמנם הקהילה עלתה על דרך המלך ובאמת יש הרבה מאד הצלחה בהרבה תחומים אבל, נשארה אות אחרונה, ושם זה חסר.

רוברט אילטוב: אמנם נכון שיש פעילות עם הצבא ויש פעילת עם יזמות עסקית ויש עוד אבל בוריס נשאר, הקשר עם הממשלה היה באמת דרך בוריס ואם הקשר הזה יתנתק אז אנחנו נהיה בבעיה.

רוברט אילטוב: הפרוייקטים גובשו והפרוייקטים תוכננו בלי להיעזר באנשים המתאימים.

רוברט אילטוב: אמנם הם כן היו בני קהילה מעורבים אבל זה לא נעשה בתהליך בריא, לא נעשה בתהליך מספיק טוב וכמו שאמר נציג משרד הקליטה, שרת הקליטה ומנכ"ל המשרד, אחרי קריאה שאנחנו קראנו, עשינו כנס חירום באור עקיבא שבו דרשנו הסברים ובאמת, נקראנו למשרד הקליטה, קיבלו אותנו יפה והודו, גם השרה וגם המנכ"ל - שהם נכשלו.

רוברט אילטוב: זה באמת דבר שהוא נכון לעשות את הישיבה הזו ואת הניתוח הזה כדי למצוא מה הסיבות ואני שמח שבקשת ההתאחדות והמנהיגות של הקהילה ממשרד הקליטה נתקבלה כדי שקודם כל, נפתור.

רוברט אילטוב: הפרוייקט הנעצר.

רוברט אילטוב: מסיבות כאלו ואחרות הוא נעצר.

רוברט אילטוב: לפעמים עצירה פירושה נסיגה וזה מה שקורה היום.

רוברט אילטוב: כיוון שנוצר מצב שבו יש רגרסיה, יש הדרדרות באמון של בני הקהילה במערכות השונות.

רוברט אילטוב: וחבל שזה קורה אבל תגובה מהירה יכולה להציל את הפרוייקט הזה.

רוברט אילטוב: כמו שאתה רואה, אדוני יושב הראש, יש כסף.

רוברט אילטוב: יש גם משרד שיודע להוביל כאלה דברים.

רוברט אילטוב: יש קהילה שיש בה הרבה מאד מנהיגות מקצועית וחברתית שיודעת איך עושים את העבודה.

רוברט אילטוב: צריך לחבר, צריך לקשור.

רוברט אילטוב: לכן הקריאה שלנו אליך היתה להתערב, שהועדה תתערב בזמן, כדי שהועדה תוכל לגבש את הדרישה סביב השולחן הזה, הדרישה שמשרד הקליטה והמשרדים הנוספים יהיו מעורבים, יחד עם בני הקהילה, יחד עם ההתאחדות ומנהיגים אחרים, לשבת בזמן מוגדר, לעשות ניתוח של מה שנעשה, איפה נכשלנו, איפה הצלחנו ובעקבות הניתוח הזה לראות כמה כסף יש, לראות איזה פרוייקטים, לבחור אנשי מקצוע מבני הקהילה שהם יעזרו במנהיגים מבני הקהילה.

רוברט אילטוב: לעזור לקהילה הזו זה ממש לא קל.

רוברט אילטוב: אני אומר את זה לצערי כיוון שהייתי מאד רוצה -שכמו שאר הקהילות אנחנו נתערה בחברה הישראלית.

רוברט אילטוב: וזה קורה, בחלק מן הערים בקצב מהיר יותר -כמו באור עקיבא למשל ובחלק מהן בקצב אטי יותר אבל יש כח איכותי בכל עיר ועיר, שדרכו חודרים לקהילה ודרכו אפשר לפתוח.

רוברט אילטוב: מה שהיה עד עכשיו זה שהיחס כלפי המנהיגות היה משהו כמו: יש מתנדבים אז הם יעשו אבל זה כבר לא תופס.

רוברט אילטוב: כי אותם מנהיגים צריכים גם להתפרנס.

רוברט אילטוב: וככל שהזמן עובר הצרכים של מעורבות גדלים לכן, אותם אנשים שפעילים ותורמים מן הזמן שלהם, צריכים אולי להפוך בחלקם למתוגמלים כדי שיוכלו לתת את הידע שצברו במשך השנים והוא יקר מפז אז במקום לשלם לאיזשהו פרופסור שלא מכיר את הקהילה כדי שיהיה יועץ בשכר מאד גבוה, אפשר שיקחו את בני הקהילה, יש פה אנשים צעירים, יש אנשים שיודעים את העבודה.

רוברט אילטוב: לפני סיום, אני רוצה להודות לנציגים של המשרדים שכאן, למשרד הקליטה כמובן ואני רוצה להודות על כך שניתנה הזדמנות רק שצריך לעשות את זה מהר.

רוברט אילטוב: אדגים הצלחה שהיתה בעבר כיוון שבני הקהילה הובילו אותה.

רוברט אילטוב: שמחה הזכיר את המגשרים.

רוברט אילטוב: יש את נושא הסטודנטים ובזמנו, כשקיבלנו מנדט, היינו בכל הארץ וקראנו לצעירים ללכת וללמוד באוניברסיטאות ולהתנדב לצה"ל וליחידות קרביות בפרט, ומשרד הקליטה והגו'ינט וגופים נוספים ביחד אתנו פעלו כך שתוך זמן קצר מאד היתה היענות מאד גדולה ויש מאות סטודנטים ומאות חיילים קרביים וקצינים, יש יזמות עיסקית ותעסוקה: בזכות זה שבני הקהילה היו מעורבים הוקמו מאות עסקים שהעסיקו אלפי אנשים.

רוברט אילטוב: נושא החינוך, שוב, יש גופים שהם לא בני קהילה שמומחים, אפשר לפנות גם אליהם, אלי זרחין, למשל, מפעיל עמותה -וטוב שהוא כאן, הוא מפעיל עמותה שיודעת את העבודה.

רוברט אילטוב: שר הקליטה פנה אלינו בבקשה שנמצא עמותה שתוכל להיות שותפה למשרד הקליטה כדי לבצע ויש את אלי, יש את העמותות שלנו, את ההתאחדות, את "קשב", את העמותות באיזור הדרום שחביב עמד בראשן.

רוברט אילטוב: לסיום, כמו שאמרתי בהתחלה, תודה, ואני מציע, כיוון שעד אחרי החגים יש זמן קצר מאד אולי אפשר למהר עם הועדה או לחכות קצת.

רוברט אילטוב: כי להתחיל משהו שלא יצליח, עדיף לא להתחיל אותו בכלל.

פאבל אליזרוב: תודה רבה.

פאבל אליזרוב: קודם כל שלום לכולם.

פאבל אליזרוב: שמחה, ראש עירית ראש עקיבא, מצליח עמנואל, יושב ראש התאחדות קווקזים, עמיתים לעשייה, נציגי משרד הקליטה, תודה על האירוח החם.

פאבל אליזרוב: אתייחס מבלי "להסתובב", אנסה להתמקד בדברים ספציפיים.

פאבל אליזרוב: אין ספק שתהליך הקליטה הוא תהליך קשה, גם לאוכלוסיה קולטת וגם לזו הנקלטת.

פאבל אליזרוב: ככל שאנחנו לא נשתף פעולה עם אותם אנשים שכבר עברו את התהליך הזה ויש להם נסיון בנושא הזה, אני לא חושב שאנחנו נתקדם צעד או שני צעדים קדימה.

פאבל אליזרוב: לכן, היום אריה ידידי, העבודה שלנו נמשכת כבר הרבה שנים, כנס צעירים ארצי ראשון עשינו בשיתוף פעולה עם משרד הקליטה, כשאתה לקחת בו חלק ובוריס לקח בו חלק ועוד הרבה נוספים.

פאבל אליזרוב: יחד עם זאת, היום אנחנו נמצאים במצב שבו קיים משאב כספי למען קהילה קווקזית, יש נסיון של אנשים מסביב, אנחנו צריכים לבוא לחזק את אותם אנשים שעובדים בתוך הקהילה, שיש להם נסיון, אולי להקים מחלקה סוף סוף במשרד לקליטת העלייה, שתטפל בקהילה קווקזית, מחלקה עם עובדים בני הקהילה, אולי בוריס -כממונה על ריכוז קליטת עולי קווקז, ירכז אותה, להקים מחלקה במשרד הקליטה שתטפל בנושא הקהילה הקווקזית.

פאבל אליזרוב: העובדים יהיו בני הקהילה, שיש להם נסיון, כי אדם שעבר את התהליך הזה יידע יותר טוב מה יותר טוב לקהילה שלו.

פאבל אליזרוב: רק אותו בן קהילה.

פאבל אליזרוב: לכן הפנייה שלי כאן, מן המקום הזה, לוועדה ולגורמים שכן מיומנים וכן יודעים לעשות את זה, לתת אפשרות לבוריס חנוכאיב, כממונה על קליטת עולי קווקז, לחזק אותו ולהצליח את הפרוייקט ביחד אתו.

פאבל אליזרוב: עשינו מפגש לפני חודשיים עם השרה אבל לא עשינו הפקת לקחים כי אחד הלקחים הוא שלא חיזקנו את האדם שאמור לטפל בזה ויש לו נסיון של שלוש עשרה שנה ואני לא יודע איזה סוג של הפקת לקחים עשינו כי הקהילה היתה שותפה ואם כקהילה היינו אומרים שאנחנו לא מרוצים מבוריס אז בסדר אבל אנחנו מרוצים כקהילה, הוא עדיין עובד במשרד, יש למשרד מדיניות של המשרד ואני מסכים, אף אחד לא מתערב בזה אבל אם יהיה צורך לבקר אנחנו יכולים לעשות ביקורת בונה, לא קרה כלום.

פאבל אליזרוב: זה לטובת המשרד ולטובת הקהילה.

פאבל אליזרוב: אף אחד לא תוקף, אנחנו חברים, באים ומבקשים, כי זה אדם שראוי בעיניי, ואני מדבר כרגע בשמי ואני חושב שעמיתים ובני קהילה אחרים ויושבי ראש ארגונים שונים מסכימים אתי כרגע ואם יהיה צורך אקח יוזמה ואחתים את כולם.

פאבל אליזרוב: אגיש את זה במכתב לכל גורם בכיר בתוך משרד הקליטה להחזיר את בוריס חנוכאייב לתפקידו.

פאבל אליזרוב: לגבי הדור השלישי, הרי יש תכנית "פלא" לדור שלישי, אם קיים שם דור שלישי אז כנראה יש בו צורך, כנראה לו עשינו עבודה טובה בדור השני ולא בדור הראשון אז אם זה קיים אז אנחנו צריכים להמשיך עם זה.

פאבל אליזרוב: לשתף את הארגונים ואת בני הקהילה, יש היום עמון עמותות שעושות עבודה נהדרת, ואגב המוקדים, חשוב לשתף פעולה בין המוקד לבין עמותות מקומיות שקיימות וכבר עובדות, עמותות של הקהילה, שכבר עובדות, שלא יווצר מצב של תחרות, לא צריך להמציא גלגל מחדש, כמו שניסינו לעשות עם "פלא", הכנסנו את אפרגן, היה פלא מצד אחר והמטרה היתה אחת אבל יצרנו תחרות, בשביל מה?

פאבל אליזרוב: כנ"ל גם בנושא הזה.

פאבל אליזרוב: עמותות שקיימות לתת להן שיתוף פעולה או עם פרילנסרים, להיכנס לשיתוף פעולה דרך ראשי ערים שהם ינהלו את המוקדים כי יש להם נסיון, הם עשו את העבודה הזו בהתנדבות, מי יכל לעשות את זה יותר טוב מהם בשכר?

פאבל אליזרוב: זהו נושא אחר אבל אלה דברים מאד חשובים כי הם באים מן השטח.

פאבל אליזרוב: לגבי קבוצות מנהיגות, אנחנו יורקים דם כדי ליצור.

פאבל אליזרוב: החבר'ה בדרום עושים עבודה נהדרת עם קבוצות המנהיגות של הצעירים אבל גם הם יורקים דם כדי ליצור את הקבוצות האלה בגלל חוסר תקציב בשטח.

פאבל אליזרוב: והתקציב קיים אבל הוא לא מגיע אליהם.

פאבל אליזרוב: מבקש להתייחס גם לזה.

פאבל אליזרוב: הבקשה העיקרית היא שאם ראינו שאחת ההצלחות היה עם הסטודנטים ואנחנו היינו חלק מן ההצלחה הזו, אז שווה להגדיל מיכסה מ 150 ל- 250 סטודנטים שבשנה הקרובה יקבלו ממימון של מינהל הסטודנטים, כי ש צורך, אנחנו נדאג לתת מערך -אם זו הדרישה, נעזור להקים מערך התנדבות ארצי, שיתנו שעות בקהילה.

פאבל אליזרוב: יחד עם זאת, הרבה סטודנטים -מעבר למאה חמישים, הגיעו כבר אלינו למרכז מידע ארצי שאנחנו מממנים ואגב, משרד לקליטת העליה נותן תמיכה למרכז שאנחנו מפעילים ויש קו חינם, קו ארצי, שבני הקהילה יכולים לפנות אליו.

פאבל אליזרוב: משרד הקליטה שותף לפרוייקט ונותן תקציב לפי סעיף תמיכות, ולכן אני פונה ומבקש להגדיל את המיכסה של הסטודנטים למאתיים וחמשים כי נגיע גם למאתיים חמישים ואחד.

דני דנון: תודה פאבל, לגבי הרכז בוריס, לא באופן אישי אבל האם הגדרת התפקיד היתה טיפול בעדה?

דני דנון: האם היום -בלי להתייחס אליו אישית, החלטתם לוותר על התקן של טיפול בעדה?

אריה קורת: לא היה תקן.

אריה קורת: היה מוגדר אבל לא היה תקן.

אריה קורת: מבחינת הנציבות לא היה תקן לעולי קווקז.

רוברט אילטוב: אוסיף משהו, בזמנו משרד הקליטה מינה מישהי, אשה מקסימה שלא התאימה לתפקיד, לתפקיד הזה, היה זה בסוף שנות ה-90 והיא לא הצליחה.

רוברט אילטוב: אחרי מסע שכנועים שלנו היא הועברה מן התפקיד והובא בן הקהילה.

רוברט אילטוב: או אז היתה זו הצלחה וזה כי היה לנו עם מי לדבר.

רוברט אילטוב: גם עכשיו, אם ישימו בן קהילה - - -

אריה קורת: האם היום אין לך עם מי לדבר?

רוברט אילטוב: אריה, אתה עושה עבודה מדהימה, אנשים נוספים במשרד לך עושים עבודה מדהימה אבל אנחנו מדברים פה על משהו שהוא קצת גדול מאתנו.

רוברט אילטוב: אנחנו גם רוצים שמשרדים נוספים ירימו את הכפפה הזו.

רוברט אילטוב: מדובר ב 190,000 איש ואנחנו רוצים להשיל מעלינו את החליפה של הנזקקים ולהפוך לתורמים.

רוברט אילטוב: אני משבח את העבודה שלך.

רוברט אילטוב: תמיד.

אלחנן רזיאל: שלום ליושב הראש, שלום ראש העיר, ראש התאחדות עולי קווקז, שלום נכבדים, אנחנו, באיזור גוש דן, בתל אביב.

אלחנן רזיאל: אני יושב ראש קהילת יוצאי בייג'אן ועולי קווקז.

אלחנן רזיאל: הקמנו את התאחדות יוצאי בייג'אן משנת 2007, עמותה רשומה ולפי החוקים של העמותות אפשר לבקש מן הממשלה עזרה אחרי שנתיים, בתחילת 2010 התחלנו בתכניות, לשלוח מכתבים למשרד הקליטה ויש העתק בוועדת הקליטה.

אלחנן רזיאל: המכתבים היו בענין תקציב ובעיות של האיזור שלנו, גם בענין הרכזות.

אלחנן רזיאל: שלש פעמים רשמנו מכתב ושלש פעמים קיבלנו תשובה שלילית.

דני דנון: אני לא יודע מה שיקולי המשרד אבל לפי הדברים של אריה, יש - - -

אלחנן רזיאל: אנחנו מבקשים.

אלחנן רזיאל: קיבלנו אפשרות מעירית תל אביב למימון של 40% ואנחנו מבקשים המון פעמים.

אלחנן רזיאל: באיזור הזה קהילה קצת מפורקת ולכן הקמנו את ההתאחדות של יוצאי בייג'אן.

אלחנן רזיאל: עכשיו הקהילה יותר ביחד.

אלחנן רזיאל: בתל אביב בשכונה אחת יש שלושת אלפים תושבים.

אלחנן רזיאל: אמנם שמחה אומר שאין בתל אביב קהילה אבל יש ויש.

אלחנן רזיאל: באיזור גוש דן יש קהילה ולפני חמש שנים לא ראינו אותה אבל עכשיו רואים.

קריאה: מחשבים את זה יחסית לאוכלוסית העיר.

אלחנן רזיאל: רק בשכונה אחת גרים מעל שלושת אלפים תושבים בערך ואחרי מלחמת לבנון השניה עברו מן הצפון לאיזור גוש דן הרבה אנשים, אלפי אנשים מקהילת הקווקזים.

אלחנן רזיאל: אפשר להגיד שחלקם לא רשום באיזור תל אביב אבל גרים שם.

אלחנן רזיאל: כל הקהילה מבקשת עזרה ממשרד הקליטה, היינו בפגישה עם שרת הקליטה, היינו בוועדת הקליטה בתל אביב ועדיין אנחנו מבקשים עזרה ולא מקבלים.

אלחנן רזיאל: ממלאת המקום שלי תדבר על התכניות שלנו.

אניטה שלמייב: שלום לכולם.

אניטה שלמייב: מדברים על כך שבאיזור תל אביב היו או לא היו יצאי קווקז.

אניטה שלמייב: אני בתור סטודנטית הייתי מגשרת מטעם משרד הקליטה בעירית תל אביב, הקמנו קבוצות לילדים בעזרה בשיעורי בית והכל הצליח, התכנית הצליחה וגם האוכלוסיה תרמה הרבה להצלחת הפרויקט, יוצא מזה שבתל אביב כן יש קהילה.

אניטה שלמייב: אפשר למקד את הבעיות של האוכלוסיה הקווקזית למספר נושאים: חינוך בכיתות יסוד, ביניים וחטיבה.

אניטה שלמייב: משרד החינוך יכול לראות, ולפחות אני, בגלל שאני פעילה עם נוער, ראיתי בנות שש עשרה ושבע עשרה מתחתנות למשל, איך מתייחס משרד החינוך לכך?

אניטה שלמייב: איזה תכניות עושים כדי למנוע את האוכלוסיה הזו מלנשור ממערכת החינוך?

אניטה שלמייב: דבר נוסף, אנשים שעלו בגיל צעיר לישראל, הלכו ישר לפרנס, לעזור למשפחה להתפרנס, כל האוכלוסיה הזו לא מקבלת התיחסות.

אניטה שלמייב: אפשר לדאוג לאנשים בגילאי 25-45 לקורסים להכשרה מקצועית, להוציא אותם ממעגל של חסרי מקצוע ולדאוג להם ללימודים ולהכשרות כדי לעבור לתעסוקות אחרות.

אניטה שלמייב: להפוך אנשים נתמכים שעובדים בעבודות מזדמנות להיות אנשים מקצועיים עם עבודות.

אניטה שלמייב: אפשר לעשות את זה.

אניטה שלמייב: אפשר לעשות תכניות של תרומה לקהילה, אנשים מן הקהילה שהצליחו, שיתרמו אחד לשני ויעזרו אחד לשני אבל כדי לעשות את כל זה צריך שיהיה מרכז.

אניטה שלמייב: אתם מדברים על כל מיני תכניות אבל אני, כבוגרת תואר שני -ואפשר לומר שהצלחתי בחברה, אני לא שומעת על התכניות ופונים אלי ושואלים אותי לאן לפנות ולא שמעתי בכלל על התכניות האלו?

אניטה שלמייב: איפה הן היו?

אניטה שלמייב: לתל אביב כל המידע הזה לא הגיע.

אבשלום אברמוב: יושב הראש, ראש העיר, יושב ראש התאחדות עולי קווקז, משרד הקליטה, משרד החינוך, תודה ליושב הראש.

אבשלום אברמוב: זו לא פעם ראשונה שאני כאן.

אבשלום אברמוב: לגבי ההיבט התקציבי, אתייחס מנקודת מבט אחרת.

דני דנון: סליחתך, במרכז שלך , התקציבים שאריה דיבר עליהם - - -

אבשלום אברמוב: אתיחס.

אבשלום אברמוב: קודם כל אני כל הזמן שומע שיש תקציבי תמיכה לעדה הקווקזית אבל אנחנו במרכז לצעירים לא מרגישים אותם, את זה אני חייב לציין.

אבשלום אברמוב: היתה הבטחה לתת לנו רכזי עולים ב- 2011 וזה לא בוצע.

אבשלום אברמוב: מרכזי עולים בישובים כמו אור עקיבא או חדרה, או מוקד - כל זה מענה כי רכז עולים הוא רכז עולים ויכול להיות גם לקווקזים אבל אין לנו את זה.

אבשלום אברמוב: יש לנו שיתופי פעולה מדהימים עם הנציג מחדרה, כל מה שהוא יכול הוא עוזר ותומך וברכת "ישר כח!" גם לך.

אבשלום אברמוב: בעבר פתחנו קורסים עבור העדה - - -

אריה קורת: הוא עובד משרד הקליטה, צריך לציין את זה.

אריה קורת: אנשים לא יודעים מי זה.

אריה קורת: הוא מנהל מרחב השרון אצלנו.

אבשלום אברמוב: תענוג לעבוד אתו.

אבשלום אברמוב: כל פניה שפונים למשרד הקליטה בחדרה - - -

פאבל אלזירוב: תתייחס לכך שזה לא לגבי קווקזים.

אבשלום אברמוב: כל הפניות שלנו נענות.

אבשלום אברמוב: ערכנו בזמנו קורסים לעדה הקווקזית כמו הזדמנות עיסקית, משפחתונים ובנושא מנהיגות.

אבשלום אברמוב: הכל עבד יפה.

אבשלום אברמוב: היום אין את זה.

אבשלום אברמוב: היום יש לנו אולפן ש"רץ" במרכז צעירים והוא לא רק לקווקזים אלא לכולם אבל יש באור עקיבא הרבה קווקזים אז מטבע הדברים 60% או 70% מן המשתתפים באולפן הם בני העדה הקווקזית.

אבשלום אברמוב: אנצל את ההזדמנות לא כדי לבקש עזרה אלא כדי לבקש שיתוף פעולה.

אבשלום אברמוב: אנחנו מספיק חזקים כדי לבוא ולתת פתרונות, גם פתרונות יצירתיים לשאלה איך להתפתח כקהילה קווקזית.

אבשלום אברמוב: לבקש עזרה כל הזמן זה מראה על מסכנות ואנחנו לדעתי לא במקום הזה.

אבשלום אברמוב: שוב, אשמח, אם בתוך זמן קצר,עם ועדת היגוי של משרד הקליטה שגם משרד החינוך שיצטרפו לועדה הזו, אנחנו כאנשי נסיון מן השטח -ואני מסכים עם הדברים שנאמרו פה, אנחנו באים מן השטח, אנחנו מבינים ואנחנו יכולים לעזור ולקדם את התהליכים בדרך קצרה יותר.

בוריס חנוכאייב: קודם כל אני רוצה להודות ליושב ראש הועדה שמצא לנכון לקיים ישיבה של הוקרה לעולי קווקז.

בוריס חנוכאייב: אני נציג של הקהילה ואני גאה בקהילה שלנו עם כל היכולות שלה והפוטנציאל שלנו להיות אחד האוונגרדים בחברה הישראלית.

בוריס חנוכאייב: אעדכן מספר פרטים בקשר לתפקידי ולספר על למספר פרוייקטים שעשינו.

בוריס חנוכאייב: התקבלתי לעבודה במשרד הקליטה ב 1998 והופתעתי לשמוע שהמעסיק שלי יהיה הג'וינט, אמנם הגעתי למשרד הקליטה אבל אמרו לי שאהיה מועסק על ידי הג'וינט.

בוריס חנוכאייב: על פי החוזה שבין משרד הקליטה לג'וינט נקראתי רכז תעסוקה ארצי לקליטת עולים.

בוריס חנוכאייב: אחד ההישגים הגדולים שלי כרכז תעסוקה ארצי לקליטת עולי קווקז הוא שילוב של שבעה נציגים של הקהילה בלשכות תעסוקה בשבע ערים בארץ.

בוריס חנוכאייב: עד היום האנשים האלה עובדים ואני בעקשנות -על המשמעות החיובית שלה, עמדתי על כך שכולם ישולבו ויהיו עובדי מדינה.

בוריס חנוכאייב: וזאת כשאני, כמועסק בג'וינט ישראל לא הייתי עובד מדינה.

בוריס חנוכאייב: ב- 2003 הועברתי מתפקיד רכז תעסוקה ארצי לתפקיד ניהול של היחידה לקליטת עולי קווקז ובחוזה שלי עם המשרד לקליטת עליה וג'וינט ישראל היה כתוב מנהל יחידה לקליטת עולי קווקז.

קריאה: ואתה עדיין עובד של הג'וינט?

בוריס חנוכאייב: לא.

בוריס חנוכאייב: ב 2008 העבירו אותי לתקן של משרד הקליטה.

בוריס חנוכאייב: נאמר לי שלפי הסיכומים עם נציבות שירות המדינה אני אמשיך להיות בתפקיד שלי אבל אקרא רכז בכיר.

בוריס חנוכאייב: אחרי זמן מה קיבלתי קידום בדרגה ואני נקרא יועץ.

בוריס חנוכאייב: נקראתי יועץ ארצי לקליטת עולי קווקז.

בוריס חנוכאייב: העובדה שבנציבות הדבר לא נרשם בפירמידה של המשרד היא רק ענין טכני ולעומת זאת, המשמעות של העשייה שהיתה, היא הטיפול בעולי קווקז וכל אחד שיושב פה יודע שטיפלתי בנושא.

בוריס חנוכאייב: בקליטה בקהילה עשינו המון פרוייקטים כמו "פלא", למשל וכמו מנהיגות, ובתוך המנהיגות, היתה יוזמה שלי, יצאה פרק שנקרא "יישום יוזמות של פעילים בישובים", לפי זה אנחנו עשינו -עם חנוך, שלא נמצא כאן, מועדון לנשים במרכז של עולי קווקז בבאר שבע.

בוריס חנוכאייב: עד כה תיפקד מועדון ספורט לנוער.

בוריס חנוכאייב: באשדוד, עם אלינה, נתנו סיוע לגן ילדים וכל מיני דברים שיזמנו - - -

דני דנון: מהי ההגדרה שלך היום, בוריס?

בוריס חנוכאייב: ההגדרה שלי עכשיו היא יועץ בלשכה.

דני דנון: האם יש לך נגיעה - - -

בוריס חנוכאייב: בכלל לא.

בוריס חנוכאייב: אני הועברתי מן המטה ללשכה.

אריה קורת: אני חושב שזה לא הוגן.

אריה קורת: אני ציינתי שאני מבקש לא לדון בהיבט האישי של עובד כזה או אחר.

אריה קורת: אני ביקשתי ואני חושב שזה לגיטימי לבקש.

אריה קורת: אני לא חושב שזה הפורום לדון בנושא הזה אבל לא יעלה על הדעת שנותנים רק לצד אחד לדבר מבלי שמישהו מגיב על הדברים האלה.

אריה קורת: אני חושב שזה לא הוגן.

דובר: כל מי שירצה לדבר ידבר.

אריה קורת: אבל צריך, - - -

חוה ורניק: על מה הישיבה?

חוה ורניק: האם היא על העברת תפקידים?

חוה ורניק: אני חייבת להגיד, חבר'ה, אתם מכירים אותי ומכירים אותי לא מהיום, מי כמוכם יודע מה ולמה וכמה משאבים וכמה כח יש למשרד הקליטה כדי להקים ולהרים.

חוה ורניק: וסגרנו את הפרוייקט רק בגלל שישבנו כולנו אצל שרת הקליטה ולפי הבקשה שלכם עשינו את השינויים.

חוה ורניק: כל דבר, כדי לעשות אותו טוב, צריך איזשהו פרק זמן וסבלנות.

חוה ורניק: ולקוות.

חוה ורניק: זו לא ישיבה על בוריס חנוכאייב.

חוה ורניק: ואנחנו לא חייבים להיות פה בהגנה!

דני דנון: הישיבה היא על נושאים רבים וחלקם הוא הנושא של מי שטיפל עד היום בנושאי העדה.

דני דנון: תודה.

אלי זרחין: זו דוגמה של משרד הקליטה, שבמקום להגיב הם קמים והולכים.

אלי זרחין: כך הם מתייחסים גם לדברים אחרים.

יונתן מישייב: לפני כשבועיים חזרתי ממקום שגם אתה היית בו.

יונתן מישייב: הייתי בבקור והיית בברבנט וביקרנו שם בבית כנסת של יוצאי קווקז, בית כנסת חדש שהקימו בתמיכה של המדינה בתוך פחות משנה.

יונתן מישייב: קצת יותר מחצי שנה.

יונתן מישייב: בדרבן גם ביקרתי בבית כנסת חדש שהקימו בכשמונה חודשים ואלה בתי כנסת בני שתי קומות ומעלה כל אחד.

יונתן מישייב: ביקרתי גם במרכז היהודי ואני מזכיר את כל אלה כי ראיתי שעם תמיכת המדינה דברים נעשו מהר וטוב אבל, לא המדינה עשתה את העבודה.

יונתן מישייב: המדינה נתנה תמיכה, נתנה משאבים ובני הקהילה - הם שעשו את העבודה ועושים את העבודה.

יונתן מישייב: רוב האנשים שיושבים כאן פעילים בקהילה כבר הרבה שנים, חלקם עברו כל מיני קורסים שדיברו עליהם, גם אני עברתי קורס מנהיגות -הראשון שהיה, ודבר אחד בטוח שכולם מסכימים עליו והוא שלמדנו שבכל פרויקט שמובל ונעשה בשיתוף עם בני הקהילה, היתה הצלחה.

יונתן מישייב: בכל פרוייקט שעבד בלי אנשי קהילה ואחר כך עם אנשי קהילה - גם אנשי משרדים שונים היו מסכימים על כך, שהיתה באמת הצלחה מרובה.

יונתן מישייב: למשל, דיברו פה על העתון וכולם יודעים שאני מפיק עתון כבר עשר שנים כמעט בלי עזרה ובלי כלום וזה עוזר גם לקהילה.

יונתן מישייב: אילו היתה עזרה אז זה היה מצליח יותר ואני מזכיר את זה כי בשנה שעברה, למשל, התחלנו לעבוד בשיתוף פעולה עם משרד הקליטה ומי שבעצם עשה את זה היה בוריס.

יונתן מישייב: הוא הביא לכך שהתחלנו לשתף פעולה עם המשרד.

יונתן מישייב: מצד אחד אריה אולי צודק בכך שזה לא המקום לדון בנושא של בוריס אבל מה שחשוב הוא שגם אם לא בצורה רשמית היתה הסכמה של כל השרים -ואני מכיר את כל השרים שהיו בשנים האלו, היה ברור שבמשרד הקליטה יש יחידה שנקראתי יחידה לטיפול בעולי קווקז.

יונתן מישייב: גם כשיולי אדלשטיין הקים את זה, גם זאב בוים, אדרי ואחרים.

דני דנון: מה שם היחידה?

יונתן מישייב: יחידה לקליטת עולים.

יונתן מישייב: אדלשטיין הקים.

בוריס חנוכאייב: יש לי חוזה עם הג'וינט לפיו אני מוגדר כמנהל יחידה לקליטת עלייה.

יונתן מישייב: כולנו אנשים עם בעיות משלנו, יש כאן כנראה גם אישהו מטען אישי ויכל להיות שזה לא המקום לדון בכך וחבל שאריה כבר לא נמצא.

יונתן מישייב: אחרת הייתי מבקש בצורה חברית לבדוק את האפשרויות כי חשוב שבמקום הזה יהיה בן הקהילה.

חווה נחשונוב: אבל הוא לא חייב להיות בתפקיד שמוגדר כתפקיד לקהילה.

חווה נחשונוב: אנחנו מספיק זמן בארץ וצריכים לבקש - - -

יונתן מישייב: הישיבה הזו נקראה הוקרה.

יונתן מישייב: לצערנו לא כל כך יצאה הוקרה ליוצאי קווקז כי אנחנו שוב מדברים על הבעיות שלנו אבל אפשר שנדבר גם על איזושהי בגרות של הקילה כי לבוא ולומר כמה אנחנו יפים לא מקדם.

יונתן מישייב: טוב שאנחנו מעלים את הבעיות שלנו, אין ספק שבחלק מן הדברים אנחנו בעצמנו אשמים ויכול להיות שזה בהרבה יותר ממה שנראה לנו אבל אנחנו בתוך עצמנו, בטוח נמצא את הדרכים לטפל בזה ואני מקווה שלגבי מה שהתחלנו עכשיו יושב הראש יישאר עם יד על הדופק כדי לנסות לקדם דברים ואולי גם איכשהו לפשר בדבר שהוא חשוב כי יש דברים שלא עושים מעל גלי האתר, יכול להיות שיש צורך לדבר בחדרים ולא כך.

מרק איפראימוב: אקצר ככל שאוכל.

מרק איפראימוב: קודם כל, אציג משהו מנקודת מבט אחרת.

מרק איפראימוב: יתכן שארגיז.

מרק איפראימוב: דבר ראשון, בקהילה שלנו 35% מן האנשים הם בעלי השכלה על תיכונית.

מרק איפראימוב: אין הבדל בין נשים לגברים.

מרק איפראימוב: דבר שני, הקהילה שלנו היא אחת הקהילות הבודדות שיכולה להתגאות בזה שנשים היו חברות פרלמנט בחוץ לארץ.

מרק איפראימוב: שוב, אנחנו מצטיירים שמישהו עם בעיות ענקיות אבל זה לא נכון לקהילה, הקהילה היא מאד הטרוגנית, היא מאד שונה וזה לא מה שמייצג את הקהילה.

מרק איפראימוב: כל הזמן אני שומע שמתחתנים מוקדם, למשל, אבל לפי המחקרים, לכל היותר מתחתנות קרוב ל 10% או 15%.

מרק איפראימוב: וזה ממש לא שונה במיוחד מן החברה הישראלית.

מרק איפראימוב: נכון להיום הבעיה היא אחת והיא מאד עמוקה, אני כעובד משרד לבטחון פנים וכמרכז נושא חבר העמים אני יכול לומר רק דבר אחד, היום הסטריאוטיפים והדעות הקדומות -בגלל חוסר ידע על הקהילה השתרשו, גם בקרב אנשי המקצוע וגם בקרב נציגי הקהילה עד כדי כך שנכון להיום אנחנו מטפלים בסימפטומים ולא בבעיה.

מרק איפראימוב: אחד הדברים -ואנחנו הגענו לכאן גם עם הצעות, הוא שיש צורך ויש כבר תכנית מתוקצבת ומוכנה כדי להעמיק מחקר גם בשביל אנשי מקצוע וגם כדי להכיר את הקהילה.

מרק איפראימוב: כי אותם אנשי קהילה נשארו בחברה קווקזית חדשה, קווקזית ישראלית חדשה שלא כל כך תואמת למה שהיה שם ולקהילה.

מרק איפראימוב: דבר שני, כל הדברים האלה מובילים לעבודה לא נכונה עם הקהילה.

מרק איפראימוב: הסטריאוטיפים והדעות הקדומות.

מרק איפראימוב: כתוצאה מכך אנשי הקהילה הקווקזית -לא בגלל שהם לא אנשי מקצוע, הם לא מצליחים להגיע לתפקידים.

מרק איפראימוב: לא מתוקף זה שיש עובדתית בעיות אלא נוצרו סטריאוטיפים שמונעים מהם להתקדם.

מרק איפראימוב: במערכות החינוך ילד הופך להיות "קווקזי" במיוחד מכיתות ו', ז', עד שהוא מגיע לשם הוא לא מרגיש שונה אלא ישראלי יוצא קווקז, עד שהוא מגיע לקו מסוים במערכת החינוך.

מרק איפראימוב: צריך קצת לרדת מזה.

מרק איפראימוב: אני לא רוצה להיות כמו הדוגמה של הקהילה האתיופית.

מרק איפראימוב: זו לא המטרה.

מרק איפראימוב: יתרה מכך, לא המשרד של קליטת עליה -וזו כהודעה שלי אישית, הם צריכים לטפל בנו, אנחנו דיברנו עכשיו על התערות בחברה הישראלית ואנחנו נמצאים כאן, ועד שלא יפסיקו להגדיר אותנו כעולים נהיה עולים ונהיה שונים.

מרק איפראימוב: משרד החינוך, משרד הרווחה, צריך להתייחס אלינו כמו אל כל אוכלוסיה אחרת ואשווה את זה עם העלייה מצרפת למשל, או אנגלו סכסים ואמריקאים ושם אפשר לראות שהם עולים רק לצורך זכויות וכשמתייחסים לקהילה הם אל עולים אלא ישראלים אז כאן שוב אנחנו צריכים לשנות את הסמנטיקה ואת ההתייחסות.

מרק איפראימוב: יש - ודיברו כאן הרבה - יש כוחות בקהילה ויש עשייה בקהילה.

מרק איפראימוב: לא צריך להמציא גלגל וכל מה שצריך זה לפעמים תמיכה אבל שוב, לא מלמעלה אלא משותפות.

מרק איפראימוב: ואני מסכים עם אבשלום כי אנחנו בסך הכל צריכים רק שיתוף פעולה.

שלום בוחבוט: שלום לכולם, שלום ליושב הראש.

שלום בוחבוט: המשרד לאזרחים ותיקים פועל במגוון תחומי עשייה.

שלום בוחבוט: תוך כדי עשייה אנחנו ראינו שישנן פעילויות שלא משתלבות ועל כן המשרד יזם מבחר תכניות לאוכלוסיות שהוגדרו -מבירור שלנו במשרד הקליטה, כבעלות מאפיינים מיוחדים ולכן אנחנו יזמנו מספר מיזמים עם יוצאי אתיופיה ולאחרונה -ממש לאחרונה, אנחנו בתהליך של חתימת חוזים עם קונגרס ליהודי בוכרה בענין הקמת מיזם העשרה בעשרה ישובים ואני רוצה לומר לכם שבמסגרת ועדות המכרזים שלנו, כשהצגתי בפניהן את התכנית, הן שאלו אותי מדוע רק יהודי בוכרה?

שלום בוחבוט: מה עם יהודי קווקז?

שלום בוחבוט: המדיניות של המשרד היא שאנחנו הולכים לקראת 2012 ליזום מיזם משותף עם אחד הארגונים הגדולים שלכם שיכול לבוא אתנו בשותפות הקמת מועדונים להעשרה לאוכלוסיה הקשישה, הבוגרת.

שלום בוחבוט: שימו לב שמכל השיח שהיה כאן בדיון, גם משרד הקליטה רואה לנגד עיניו רק את האוכלוסיה הצעירה, באופן טבעי, האוכלוסיה המבוגרת ואנחנו שמים לב לזה לאורך זמן - - -

דני דנון: אתה אומר:

דני דנון: תגישו בקשות ו- - -

שלום בוחבוט: אפשר לעבוד עם אחד הארגונים הגדולים ואני אשמח מאד.

שלום בוחבוט: אסיים בדבר נוסף, בלי קשר למיזם, הקשיים וקשיי הקליטה קיימים אבל כל שכן שהקשיים של האוכלוסיה המבוגרת הם גדולים יותר.

שלום בוחבוט: דבר אחרון, במסגרת מיזם אחר לגמרי, בעשרה ישובים, עם 200,000 ₪ לשנה לכל מועדון.

שלום בוחבוט: בנוסף, אנחנו עושים פעילות נוספת שנקראת כנסים בנושא מורשת קהילות ישראל לכלל הקהילות בישראל וביניהן גם ליהודי קווקז.

שלום בוחבוט: עשינו אחת במרץ בשדרות ובספטמבר תהיה עוד אחת.

שלום בוחבוט: חשוב לנו לחזק את הקשר בין הדור הצעיר למורשת של אותה קהילה ואנחנו רואים בכך חשיבות רבה.

גדעון שלום: שלושה משפטים קצרים.

גדעון שלום: האחד, משרד הרווחה עושה פעולות לטובת האוכלוסיה.

גדעון שלום: גם בתכנית לילדים בסיכון נותנים עדיפות לעולים לחדשים חרדים וערבים, פרויקט של 155 מליון שקל בשנה.

גדעון שלום: זה מחולק גם לפי חלוקה סוציו אקונומית.

גדעון שלום: אנחנו עושים תכנית לאומית שבה משולבים הרבה מאד אנשים על פי קריטריונים אוניברסאליים.

גדעון שלום: דבר שני, השירות לעבודה קהילתית אצלנו במשרד נכון לסייע לכל קבוצה של פעילים בכל צורה של התאגדות ברמה המקומית ואפשר לבנות -יחד עם המחלקות השירותים החברתיים, ככל שיש התארגנות מקומית שנוכל לעזור ונשמח לעשות את זה.

גדעון שלום: הדבר השלישי הוא פרוייקט בנושא חילוץ משפחות, משפחות שנקראות במרכאות "משפחות מצוקה", שילוב שלהן במעגל תעסוקה, גם פרוייקט חדש שהמשרד עושה בעלות של 6 מליון שקל.

גדעון שלום: על פי הקריטריונים יש אפשרות גם לשילוב של אנשים שאתם חושבים שמוכנים להשתלב.

רוברט אילטוב: לגבי משרד הרווחה, נפגשתי עם מר מצליח ופנינו אל השר והוא הבטיח שככל שנזהה צורך של שילוב עובדות סוציאליות בנות הקהילה בערים השונות הוא יממן את הפעילות הזו ועל כך אנחנו מודים לשר.

חוה נחשונוב: אוסיף לדברים שדיברו כאן.

חוה נחשונוב: אנחנו צריכים לשאוף לתפקידים שלא קשורים לקהילה אבל אין נציג אחד במשרדי הממשלה שהוא לא בתפקיד שמיועד לעולים או מיועד לעולי קווקז.

חוה נחשונוב: אולי מארק הוא האחרון שנשאר במשרדי הממשלה.

חוה נחשונוב: עלינו לחשוב איך מקדמים סטודנטים שמסיימים תואר, איך משלבים אותם במשרדי הממשלה -לאו דוקא בתפקידים שקשורים לקהילה הקווקזית ואיך לעשות העדפה מתקנת.

דני דנון: ועדת העליה, הקליטה והתפוצות קיימה ישיבה מיוחדת בנושא עולי קווקז.

דני דנון: הועדה מוקירה ומברכת את פעילות הארגונים והפעילים שעושים רבות לשימור המסורת המפוארת של יהדות קווקז ומסייעים ליוצאי העדה הגרים בישראל.

דני דנון: קשיי הקליטה של יוצאי קווקז לא תמו ויש להגביר את פעילות כל המשרדים בנושא זה.

דני דנון: הועדה ממליצה להקים ועדה בינמשרדית בראשות משרד העלייה והקליטה לקידום עולי יוצאי קווקז תוך התמקדות בנושא עידוד השכלה גבוהה, טיפול בנוער בסיכון, הכנה לצה"ל ועוד.

דני דנון: הועדה קוראת לשיפור הקשר בין מנהיגי הקהילה למשרד הקליטה על מנת להצליח בקידום הפרוייקטים.

דני דנון: הועדה רשמה לפניה את כוונת המשרד להרחיב את פרוייקט הרכזים המקומים לשבע ערים נוספות.

דני דנון: הועדה קוראת למשרד הקליטה לחדש את פעילות היחידה לקליטת עולי קווקז על מנת לסייע לטיפול בעולים.

דני דנון: העודה תקיים ישיבת מעקב בנושא בדצמבר 2011.

דני דנון: אני מודה לכל מי שהגיע.

דני דנון: נמשיך בדצמבר.