הוועדה המיוחדת למאבק בנגע הסמים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 62, 2011-07-19 12:00

טלב אלסאנע: שלום לכולם, אנחנו פותחים את הישיבה של הוועדה למאבק בנגע הסמים בנושא קידום ומיסוד הטיפול בקנאביס רפואי בישראל.

טלב אלסאנע: נושא זה נדון על כה בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

טלב אלסאנע: אני סבור שמן הדין שנקיים גם כאן דיון בשני הקשרים.

טלב אלסאנע: ראשית במסגרת הדיון לבדיקת המדיניות והתפיסה הקיימת בכל הנוגע להתמודדות הוא יכלול את נושא הקנאביס וכן את הטיפול הרפואי.

טלב אלסאנע: שאנחנו מתייחסים לממד המעשי מה מתירים, באיזו מידה, מהם השיקולים המנחים במתן היתר לסוכנות ממשלתית לטיפול בנושא זה בהקשר ליבוא או לייצור המקומי.

טלב אלסאנע: נרצה לבחון את ההשלכות על החולים הנזקקים לקנאביס הרפואי.

טלב אלסאנע: האם מתייחסים לקנאביס כתרופה או ממשיכים להתייחס אליו כאל סם ובאופן חריג מתייחסים אליו גם בהיבט התרופתי.

טלב אלסאנע: אין ספק על סמך מחקרים מבחינה רפואית, השימוש בקנאביס רפואי ניתן כדי להקל ולסייע למגוון רחב של מחלות.

טלב אלסאנע: יש מחלוקות בהקשר זה ולכן נשמח לשמוע התייחסות למחקרים שבוצעו והאם הם מצביעים שאכן הוא מועיל ומטיב.

טלב אלסאנע: האם ההשלכות החיוביות הגדולות עולות על ההשלכות השליליות והאם יש מקום לשכלל את השימוש בקנאביס רפואי עד כדי הכרה בו כתרופה ממש.

טלב אלסאנע: השאלה הנשאלת היא בעניין החלוקה של הקנאביס, מדוע לא ניתן לחלק את הקנאביס הרפואי כפי שמחלקים כל תרופה אחרת בבתי המרקחת.

טלב אלסאנע: היום תרופות רבות שנמצאות בשימוש מכילות סמים מסוכנים הרבה יותר מהחומרים הפעילים שנמצאים בקנאביס.

טלב אלסאנע: ארצה לשמוע מדוע ההתייחסות שונה ומה עומד מאחורי גישה זו.

טלב אלסאנע: אבקש גם לשמוע האם יבוא הקנאביס הרפואי גורם להעלאת המחירים וגם מי ישלם ומי ישא בהוצאות והאם כשמכירים בקנאביס כתרופה האם המדינה תממן או תסבסד אותו.

טלב אלסאנע: נבקש את התייחסותה של משטרת ישראל לחלקה בנושא.

טלב אלסאנע: הבנתי שהוועדה הבין משרדית שהוקמה באחריותו של המשנה למנכ"ל משרד הבריאות המליצה על ייצור מקומי.

טלב אלסאנע: כך הבנתי ואם הבנתי נכון אני מציע לשי חרמש לקחת את זה לאזור הדרום כדי לספק באזור עבודה.

שי חרמש: הבעיה היחידה זה הגידול.

טלב אלסאנע: כדי למנוע שהגידול הזה יהווה מקור הכנסה ופרנסה לפושעים ולארגוני הפשע צריך לגדל, לפקח ולבקר באופן מסודר ואז נוכל לראות ששוברים את מעגל הפשע סביב אספקת הקנאביס.

טלב אלסאנע: אני מברך את חבריי חברי הכנסת המשתתפים בדיון.

טלב אלסאנע: נאפשר זכות דיבור לכל מגישי בקשה בכתב לבת שבע פנחסוב מנהלת הוועדה.

טלב אלסאנע: בבקשה חבר הכנסת שי חרמש.

שי חרמש: ראשית אני מודה שאני מעורב בעניין, לא מצד השימוש אלא דווקא מצד הגידול החקלאי.

שי חרמש: אנחנו נמצאים כעת ברגע מאוד מאוד קריטי.

שי חרמש: ברור היום לגמרי שהקנאביס הרפואי במציאות בריאותית בעייתית וקשה ביותר ובמקרים הקיצוניים ביותר הוא מוצר נדרש ונצרך.

שי חרמש: הקנאביס מחליף חומרים נרקוטיים ונותן מענה, לא אני הרופא, אבל שמעתי אין סוף הרצאות בעניין וגם בדיונים קודמים שהיו.

שי חרמש: ברור לגמרי שלחומר הזה ישנה רגישות פלילית מוכרת וידועה, אדוני היושב ראש, לא רק במקום ששנינו גרים אלא בכל מדינת ישראל.

שי חרמש: זה חומר שנצרך לא בדיוק רק לצרכים רפואיים.

שי חרמש: ברור גם דבר שלישי, שישנו ידע, יכולות ותנאי אקלים לגידולו בארץ, גם באיכויות טובות וגם במחירים זולים לעין שיעור מכל חלופה אחרת.

שי חרמש: בשלב הביניים היתה הסתייגות של משרד החקלאות לקחת אחריות בעניין.

שי חרמש: העניין נדון בין משרד הבריאות לבין המשרד לביטחון פנים.

שי חרמש: בצורה מאוד מוזרה באחד מהדיונים אצל חבר הכנסת חיים כץ בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, שם חבר הכנסת פרופסור אריה אלדד, חבר הכנסת אילן גילאון ואני הובלנו את נושא הקנאביס הרפואי, בחר מישהו להטיל את האחריות על גידול הקנאביס הרפואי בארץ על הרשות הלאומית למלחמה בסמים.

שי חרמש: אחד הדברים הכי עקומים שיכולים להיות.

שי חרמש: השר לביטחון פנים שהגיע וראה את - - -

טלב אלסאנע: ישנן עוד תרופות שהרשות מטפלת בהן?

שי חרמש: זה פשוט מעניין, אם יש דבר עקום על עקום על עקום.

שי חרמש: יאמר לזכותו של השר אהרונוביץ, שהוא איש ישר וחכם, שכשהוא גילה את העניין הזה, הוא אמר "רבותי היקרים, אני לא מתעסק אצלי בגידול קנאביס רפואי, אני מוכן לטפל בנושאים הפליליים, הרשות הלאומית למלחמה בסמים ובאלכוהול אצלי לא תטפל בקנאביס רפואי".

שי חרמש: לרגע אחד נוצר מצב שהנושא נשאר תלוי באוויר.

שי חרמש: כלובי חקלאי ניסיתי לחבר בין סגן שר הבריאות יעקב ליצמן, השר אהרונוביץ והשרה הנכנסת אורית נוקד, היה גם דיון אצל אורית נוקד בלשכה, דיון ארוך ומורכב עם כל הגורמים.

שי חרמש: לשמחתי הרבה לפני כשבוע וחצי הודיעה השרה אורית נוקד שמשרד החקלאות מוכן לקחת את האחריות על הגידול ברגולציות, כלומר נושא שמירה, אבטחה, צילום, בקרה ומעקב, בידיעה שלמשרד החקלאות ישנן שתי זרועות מקצועיות שנותנות מענה לעניין, אחת, אגף הצומח שבו כל הבקרה המקצועית, השנייה זה הפיצו"ח.

שי חרמש: מי שלא מכיר את הפיצו"ח שיבוא לשדה התעופה עם תוכי ביד ויגלה את הפיצו"ח מיד.

שי חרמש: יש גורמי אכיפה מסודרים, פיצו"ח זה פיקוח על תוצרת חקלאית.

טלב אלסאנע: מה שאתה אומר לא מתיישב עם החלטת הממשלה.

שי חרמש: בעניין הצהרות ההחלטה, חכה עד לישיבה הבאה.

שי חרמש: יש כרגע נייר מחליטים.

שי חרמש: בנייר המחליטים יש שבעה סעיפים שניתן לחיות איתם שמגדירים מי עושה מה, מתי וכמה.

שי חרמש: סעיף 8, אדוני היושב ראש, הוא הסעיף שעליו אנחנו צריכים לתת קריאה כדי למחוק אותו.

שי חרמש: הסעיף הזה אומר בערך, אין לי כרגע אותו ביד, שאנחנו נעשה כל מאמץ לסגור את הגידול בארץ ולהעביר את האספקה מיבוא מחוץ לארץ.

שי חרמש: מעבר לכמה היבטים שהם פחות מעניינים אותי כחקלאי, זאת העובדה שהגידול בחוץ לארץ הוא יקר פי חמש ופי עשר, היא העובדה שהחקלאות בארץ יודעת לייצר את זה במחיר יותר ויכולה גם לייצא לחוץ לארץ, היתה כאן אמירה עקרונית-אידיאולוגית שאומרת חקלאות בארץ מולדת כאן.

שי חרמש: אני אומר שעל זה אני אלך לבג"צ והודעתי את זה לשרת החקלאות, לא יהיה מצב שבו יהיה דבר שמותר להשתמש בארץ ברגולציה ואסור לגדל בארץ ברגולציה ! החקלאים יקבלו את כל הרגולציה, יושבת כאן המשטרה, יש ממצלמות ועד מקלעי 05 על הגגות ועד פיילרים בין השיחים, כל מה שתשיתו יהיה, אבל לא יהיה מצב שבו מותר להשתמש בפיקוח ואסור לגדל בפיקוח.

שי חרמש: באתי לכאן כדי לומר את הדברים האלה ולבקש מהוועדה הנכבדה הזאת לעשות כל מאמץ לפנות לוועדת השרים להוריד את סעיף 8 ולהביא את נייר המחליטים - --

טלב אלסאנע: הסעיף שמדבר על היבוא.

טלב אלסאנע: "הסדרה, פיקוח ובקרה של ייבוא של קנאביס .. . "

שי חרמש: הערה נוספת אדוני היושב ראש לגורמי המשטרה.

שי חרמש: העולם התחתון לא מקבל את הקנאביס מהחקלאים.

שי חרמש: העולם התחתון לא מקבל את הקנאביס, הוא כן מקבל משום שאותם משתמשים מסכנים הם אנשים שאינם יכולים לעבוד, לא יכולים להתפרנס, פת לחם חסרה בבית.

שי חרמש: במציאות כזאת של בין לחם בפה לבין קנאביס מוכרים כדי לקבל לחם לפה.

שי חרמש: הרואין ועבריינות אל תחפשו אצלנו.

שי חרמש: אם אתם מטילים היום את הגזרה שבגלל הגלישה לשוק העולם התחתון אתם בולמים את הגידול החקלאי, אני אומר שזה לא יהיה ואני מקווה שהוועדה תעמוד מאחורינו בעניין.

שי חרמש: אני מודה לך על קיום הישיבה.

שי חרמש: תודה רבה.

טלב אלסאנע: בבקשה נציג משרד הבריאות, המשנה למנכ"ל דוקטור בועז לב בבקשה.

בועז לב: באמת לא צריך לדבר בשבחו של הגידול החקלאי הזה.

בועז לב: אני חושב שהאנשים מצביעים ברגליים וגם בתועלות שיש בו.

בועז לב: יש בו גם סיכונים ונזקים, גם על זה אני לא ארחיב.

בועז לב: באופן עקרוני - - -

טלב אלסאנע: האם ניתן לנטרל את הנזקים והסיכונים הקיימים?

בועז לב: כמו לכל תרופה, אגב בכל תרופה יש נזקים ויש תועלות וצריך לשקול את התועלות והנזקים, כמובן שככל שיש יותר CBD, אז נטרול יותר גדול של האפקט הפסיכוטי, צריך למצוא את האיזון הנכון בכמויות שנמצאות בתוך הצמח.

בועז לב: בסך הכל ניתן להגיע לסוג כזה של צמח שיהווה אופטימום מסוים.

בועז לב: זה לא נטול סכנות, זה לא רק תועלות.

קריאה: לא יתכן - - -

טלב אלסאנע: סליחה, אני מבקש ממך, כעת הוא ברשות דיבור תאפשר לו לסיים.

טלב אלסאנע: לא להפריע בבקשה.

בועז לב: אני מבקש שתאפשר לי לסיים.

בועז לב: מעמדו החוקי של הדבר הזה נחשב על פי פקודת הסמים כסם מסוכן והוא אינו מופיע כתכשיר שניתן לקבל אותו במרשם רופא - נכון להיום על פי הגדרת החוק.

בועז לב: זה כמובן דבר שאתם המחוקקים צריכים לתת עליו את הדעת לשנות או לא לשנות.

בועז לב: הוא שונה במהות כתרופה, הוא איננו תרופה כדרכן של תרופות אחרות.

בועז לב: כלומר אין כאן חומר פעיל אחד שמייצרים אותו בתהליך של זקוק, זה צמח.

בועז לב: כמעט ואין צמחים אחרים שרשומים כתרופות בתוך רשימת התרופות, זה מהווה כשלעצמו בעיה למרות שהיא לא בעיה שבגינה צריך למנוע ממי שצריך את החומרים האלה.

בועז לב: כמובן שיש תכשירים שעשויים מקנאביס, מהחומרים הפעילים שמופעים בתרופות שהן לכל דבר ועניין ובאלה לא ניגע.

בועז לב: צריך לזכור שהקנאביס כצמח איננו רשום כתרופה בשום ארץ אחרת.

בועז לב: אני לא אגע בפיזיולוגיה של הצמח כי זה לא כל כך מעניין ברגע זה.

בועז לב: אני רוצה לומר כמה דברים, ראשית הכוונה של משרד הבריאות ושל המשרדים האחרים המעורבים בעניין זה להסדיר, לתת סידור או איזו קורת גג חוקית מסודרת לשימוש בקנאביס.

בועז לב: זה צריך לכלול מספר אלמנטים.

בועז לב: כמו כל אבטחת איכות צריך לדעת שצרכן, לקוח, מטופל מקבל את התכשיר הוא יודע מה הוא מקבל, כלומר יש בזה כמות כזאת של CBD, THC , ואלה דברים שניתן לעשות אותם היום.

בועז לב: יש היום מעבדות גם בעולם וגם בארץ, יש את האפשרות העקרונית לקבוע מה איכות התכשיר.

בועז לב: זה דבר שצריך להיות סטנדרטי ובפיקוח.

בועז לב: בנושא הביטחון אני לא רוצה בינתיים לגעת בכלל, זה הדומיין של משרד הבריאות לצורך העניין ויש גורמים רבים אחרים שאמורים להתעסק בזה.

בועז לב: ישנה אמנה בינלאומית שמחייבת את מדינת ישראל, או בעצם באמצעותה או באמצעות מי שמקובל עליה, באמצעות סוכנות ממשלתית, לרכוש את הסם ואחר כך לספק אותו לצרכים רפואיים בדרך שהיא קובעת.

בועז לב: לצורך העניין אנחנו ערים למגבלה שקיימת היום של מי רשאי לרשום ומי אינו רשאי לרשום.

בועז לב: קיימת היום איזו מגבלה ואנחנו לא נותנים לכל אחד לרשום, בין השאר משום שהנושא הזה טרם הוסדר.

בועז לב: יחד עם זאת הרחבנו את מספר הרופאים המורשים לרשום, יש היום ועדה מקצועית שעוסקת גם בהתוויות כי היינו רוצים שככל תרופה וככל תכשיר רפואי ההתוויות תהיינה מבוססות על ראיות מבוססות ולהועיל לאנשים יותר מאשר להזיק להם.

בועז לב: זו בעיקרון הכוונה ויש ועדה מקצועית שעוסקת בהתוויות הרפואיות כפי שאנחנו עוסקים עם כל תרופה.

בועז לב: ישנם העקרונות להחלטת הממשלה, כפי שציינת יש שם שמונה סעיפים, לא נדון על שבעה המקובלים, גם על השמיני אני לא אדון כי זה נושא שאתם רוצים לדון עליו.

בועז לב: באופן עקרוני רק לומר שהכוונה היא באמת למצוא את הדרך הנכונה ולבחון גם יבוא, להמשיך את הייצור המקומי ולהביא אותו לאיכויות ראויות וגם לייצר מצב שהדבר הזה אכן מוסדר ונכון.

בועז לב: תודה רבה.

טלב אלסאנע: מדוע אי אפשר לעשות את החלוקה כדרך חלוקת התרופות במקום כל האלתורים הקיימים בלי מערך מוסדר לחלוקה?

טלב אלסאנע: היום כל מי שמבקש יותר מ- אומרים לו שהוא צריך לקבל את זה באבטחה, עניין שמוסיף לעלויות.

טלב אלסאנע: יש כאן התייחסות אחרת, זו תרופה מקלה, זה מסייע אבל ממשיכים להתייחס אל זה כסם.

טלב אלסאנע: צריך להגדיר את השימוש ולא יתכן שזה יהיה בין לבין.

בועז לב: בינתיים עד להודעה אחרת זה מוגדר כסם.

בועז לב: זה סם לצורך העניין, כך החוק מגדיר וזה לא איזו גחמה פרטית של - - -

טלב אלסאנע: תסכים שבהרבה תרופות יש גם סמים.

בועז לב: לא.

בועז לב: תרופות שיש בהן סם נמצאות בסוג של פיקוח מאוד הדוק וקפדני, זאת אומרת שהן - - -

טלב אלסאנע: והן נמכרות בבית המרקחת?

בועז לב: כן, בהחלט.

טלב אלסאנע: למה לא לעשות את אותו הסדר ולמכור את זה בפיקוח ובקרה?

בועז לב: בטווח הארוך אני לא רואה איזו מניעה עקרונית שלתכשיר תהיה הסדרה ובתי המרקחת.

בועז לב: .. שתהיינה מצוידות, הן יודעות לטפל בסוגיה הזאת, יודעות איך לרשום ואיך להדריך.

בועז לב: אני לא רואה מניעה עקרונית שהדבר הזה יופץ בבתי מרקחת.

טלב אלסאנע: המערך הקיים לחלוקה ומתן הרישיונות, הבנתי שדוקטור יהודה ברוך הוא זה שמנפיק את ההיתרים והרישיונות?

בועז לב: זה היה כך.

טלב אלסאנע: הוא עובד במשרה חלקית בעניין הזה?

טלב אלסאנע: האם הוא יכול לתת מענה לכל הדרישות?

בועז לב: דוקטור משיח יתאר לך את המנגנון.

מרדכי משיח: המנגנון הוא כזה שרופא מומחה שולח אלינו בקשה אחרי שהוא בדק את החולה, אחר כך אנחנו כן או לא מאשרים את השימוש.

מרדכי משיח: לשאלה הקודמת למה זה לא בבית מרקחת, קודם כל זאת לא תרופה.

מרדכי משיח: תרופות נמצאות בבתי מרקחת, כל עוד זה לא מאושר כתרופה אף רוקח לא יכניס את זה לבית המרקחת.

מרדכי משיח: יש התנגדות של הרוקחים להכניס את זה לבתי המרקחת.

קריאה: זה לא נכון.

קריאה: הם כן יכולים להגדיר את זה כתרופה.

טלב אלסאנע: אתה שומע את התגובות, ההחלטה לא למכור לא בגלל שזה סם, ההחלטה למכור בגלל שזה תרופה.

מרדכי משיח: כשאתה קונה כדור אקמול כתוב על האריזה שיש 500 מיליגרם של חומר מסוים, כשאתה מקבל קנאביס אתה לא יודע מה יש שם בפנים.

מרדכי משיח: זאת לא תרופה, ברגע שאתה - - -

קריאה: יש פתרונות.

טלב אלסאנע: מי שרוצה להגיב, יכול באופן רשמי לבקש ולהירשם ולקבל זכות דיבור

מרדכי משיח: בכדי שזה יהפוך לתרופה - - -

אלכסנדר ברק: אני יושב ראש של ארגון המטופלים, אני הגשתי לוועדה נייר עמדה - - -

מרדכי משיח: אני רוצה לחזור למנגנון.

מרדכי משיח: המנגנון עצמו הוא כזה שהרופאים המומחים שולחים אלינו בקשות, כרגע יש 6,000 בעלי רישיונות שמתוכם בפועל משתמשים 4,800 אנשים.

מרדכי משיח: יש ועדה שתקבע את ההתוויות על בסיס רפואי מקצועי מי יקבל, מי רשאי או לא רשאי לקבל.

מרדכי משיח: זה נכון שזה סוג של מנגנון שלאט לאט הולך ומתנפח.

טלב אלסאנע: במצב הקיים היצרן הוא הספק.

טלב אלסאנע: הוא המחלק.

טלב אלסאנע: יש תרופה אחרת שיש מצב שהיצרן הוא הספק והמחלק?

טלב אלסאנע: לא.

מרדכי משיח: לדעתי הדבר הבעייתי שהממשלה צריכה לקבל בו הכרעה זה הקמת סוכנות.

מרדכי משיח: לא יכול להיות שהמגדל מספק למטופל.

מרדכי משיח: כלומר "טבע" לא מוכרת שום דבר לצרכן, היא מוכרת דרך בית מרקחת.

מרדכי משיח: לא יכול להיות שיש קשר בין מטופל למגדל.

טלב אלסאנע: תסכים שכל הבעיה הזאת תיפתר ברגע שנגדיר את זה כתרופה ונתייחס אל זה כתרופה.

מרדכי משיח: אנחנו מאמינים שצריכה לקום איזו סוכנות ממשלתית שתיקח את החומר - -

קריאה: זה כבר בצינור.

מרדכי משיח: בצינור ועדיין לא קיים.

מרדכי משיח: ברגע שתוקם סוכנות ממשלתית שתקנה את כל החומר ותרכז, כמו שהיא עושה עם תרופות אחרות, היא תספק את זה למטופלים ויהיה סדר מסוים.

מרדכי משיח: כרגע הסדר הזה לא קיים לכן המטופלים מגיעים ומקבלים את זה ישירות מהמגדל.

טלב אלסאנע: מה הרכב הוועדה שמחליטה לתת או לדחות את ההיתר?

מרדכי משיח: הקריטריונים כרגע הם חולי סרטן - - -

טלב אלסאנע: הקריטריונים האלה ברורים, רשומים, מוגדרים?

מרדכי משיח: כן.

טלב אלסאנע: רשימת הבעיות והמחלות היא רשימה סגורה או שניתן להוסיף עליה?

מרדכי משיח: כרגע מתכנסת ועדה של רופאים מומחים, ישנן התוויות נוספות שעדיין עומדות בפתח, עדיין לא אושרו, דנים עליהן.

מרדכי משיח: כרגע יש מספר התוויות מאוד מאוד ברורות.

מרדכי משיח: ישנה גם הנחיה של המשרד שהמספר לא יעלה על מספר מסוים כי אנחנו נמצא את עצמנו, באופן כללי בלי לזרוע פאניקה, שבכל בית ובכל משפחה מורחבת יש קנאביס.

שי חרמש: דוקטור משיח יש הבדל בין לגדל ובין להשתמש.

מרדכי משיח: אני לא בעניין הגידול - - -

שי חרמש: אתה תמצא בכל בית קנאביס אז תעקור את השתיל ותשים אותו אצל סגן הניצב בידיים.

מרדכי משיח: אני מתכוון להגיד שמספר המשתמשים - - -

טלב אלסאנע: זה עניין של פיקוח, אף אחד לא מתכוון להסיר או להוריד, הכול יישאר תחת שליטה.

טלב אלסאנע: לא צריך ליצור - - -

אנסטסיה מיכאלי: אתה דיברת על כ- 6,000 בקשות ו- 4,000 שהם - - -

מרדכי משיח: 6,000 בעלי רישיונות כבר, בקשות יש הרבה יותר.

אנסטסיה מיכאלי: ואתם מאשרים 4,000.

אנסטסיה מיכאלי: אתה מדבר על מספר כלל ארצי או על אנשים שנמצאים ב"אברבנאל"?

מרדכי משיח: המספר הכלל ארצי כרגע הוא בסביבות 4,800 שמשתמשים למרות שבאופן פעיל יש ל- 5,500-5,800 רישיון, לא כולם משתמשים ברישיון.

טלב אלסאנע: תודה.

טלב אלסאנע: נציג הרשות הלאומית למלחמה בסמים ובאלכוהול.

טלב אלסאנע: בבקשה.

חיים אמסלם: ראשית הערה לחבר הכנסת שי חרמש, הרעיון שהרשות הלאומית למלחמה בסמים ולאלכוהול תהיה מעורבת בגידול לא היה בגלל שאנחנו הפכנו למשרד החקלאות אלא בגלל שיש, בניגוד למה שאתה אומר, זליגה והעניין שלנו שלא תהיה זליגה.

חיים אמסלם: זאת הבעיה שלנו, הבעיה שלנו היא לא לתת את הטיפול התרופתי אלא למנוע זליגה לשוק.

חיים אמסלם: צריך לדעת את זה ויש היום זליגה.

חיים אמסלם: עמדתנו היא כעמדת השר הממונה עלינו שאנחנו מעדיפים יבוא, אבל צריך לדעת, יש להניח ממה שאני ראיתי את הנתונים שהיבוא, בניגוד למה שהוצג בפני השרים, יעלה הרבה יותר ביוקר ומאחר וזה מושת היום על המטופלים צריך לחשוב על דרך אחרת.

חיים אמסלם: הרעיון שמשרד החקלאות ייקח על עצמו את הגידול או את האחריות על הגידול והפיקוח על הגידול לדעתי זו העצה מצוינת כי זה בעצם האמנה הבינלאומית שמדינת ישראל חתומה משנת 1960, זו אמנה ישנה ואנחנו חתומים עליה.

חיים אמסלם: האמנה אומרת שהגידולים האלה ייעשו על ידי הממשלה.

חיים אמסלם: על כן איך יעשה את זה משרד החקלאות ועל ידי מי הוא יעשה את זה, זו כבר בעיה שלו.

חיים אמסלם: אני חושב שזה פתרון יפה - - -

טלב אלסאנע: עמדתה של הרשות היא יבוא או ייצור - - -

חיים אמסלם: אנחנו נעדיף יבוא כי היבוא יחסוך חלק מהזליגה.

חיים אמסלם: צריך לדעת שרק חלק כי חלק גדול מהזליגה, כמו שאמר חבר הכנסת שי חרמש, היא מהטופלים עצמם, את זה צריך לדעת.

קריאה: על סמך מה אתה קובע שיש זליגה מהגידול?

חיים אמסלם: אני יודע.

טלב אלסאנע: סליחה, למי שיש הערה יעביר בקשה לזכות דיבור, אבקש לא לפתח דיון נוסף.

חיים אמסלם: סליחה, לא היו גניבות מהמגדלים?

חיים אמסלם: היו, בוודאי שהיו.

חיים אמסלם: גניבות זה זליגה.

טלב אלסאנע: למי שיש כאב ראש לא כורתים לו את הראש אלא מטפלים בו.

טלב אלסאנע: חברת הכנסת דוקטור רחל אדטו בבקשה.

רחל אדטו: תודה רבה.

רחל אדטו: הדיון כאן לדעתי הוא מורכב בגלל שאנחנו מדברים על שני דברים שהם נפרדים לחלוטין, מצד אחד הגידול עצמו – מי מגדל, מי מייבא, ומצד השני זה כל הפן הרפואי.

רחל אדטו: הפן הרפואי של הרחבת אינדיקציות, איך מחלקים ומי מחלק.

רחל אדטו: נלך תחילה לצד היותר פשוט מבחינתי כי הוא יותר קל בתפיסה והוא צד הגידול.

רחל אדטו: אני מבינה שרוצים לחשוף, מטעמי ביטחון, את הענף ליבוא מהולנד.

רחל אדטו: מעבר למספרים שהבנתי, ויתכן שהם לא מדויקים לחלוטין, אבל הוא בין 7 שקלים למנה ל – 70 שקלים למנה שזה הופך את העניין לבלתי אפשרי.

רחל אדטו: אני גם לא יכולה להבין איך יכול להיות מצב שחלק יגיע מיבוא וחלק יבוא מגידול.

רחל אדטו: לא יכול להיות מצב כזה לתפיסת עולמי, כי ברגע שמכניסים גוף שמלכתחילה הוא יקר יותר מה יעשה מטופל שיש לו מרשם?

רחל אדטו: הוא ילך למקום שמגדלים ויאמר שהוא רוצה ישראלי, יענו לו שאין במלאי ושייקח הולנדי?

רחל אדטו: כלומר לא יתכן מצב שזה או או מבחינתי.

רחל אדטו: זה יכול להיות או רק יבוא או רק מקומי ועל זה צריך לתת את הדעת בנושא הזה.

רחל אדטו: לכן הבעיה של החשיפה או קבלת החלטה שהיתה בהצעת מחליטים של הממשלה שאמרה נביא מהולנד, ואחר כך היתה הצעת פשרה שאמרה חלק ישראלי וחלק זה יבוא, בעיניי היא לא קבילה, לטעמי לא ניתן לפקח ובוודאי - - -

טלב אלסאנע: ישראלי תמיד יהיה, השאלה אם הוא יהיה חוקי או לא חוקי.

רחל אדטו: זה הופך את העניין להרבה - - -

טלב אלסאנע: יש שאלה של מחירים.

רחל אדטו: זה הופך את העניין להרבה יותר מורכב.

רחל אדטו: יכול להיות שאמרתם כשלא הייתי, אבל הבנתי שעד כדי כך מורכב הנושא, שהחברה ההולנדית בגלל המחירים בארץ תבוא ותגדל בארץ ותייצא להולנד כדי ליהנות מהמחירים הזולים בארץ ולמכור בחוץ לארץ במחיר יותר גבוה.

רחל אדטו: יכול להיות שמישהו לא נתן את הדעת לזה, זה המידע שאני קיבלתי ואני מסתכלת על פניך התמוהים, לא בלתי קביל בתור רעיון, לא בלתי קביל.

רחל אדטו: לכן באופן אישי בקטע שנותנים את האפשרות לבחור, שוב זה מאוד מאפיין ואני לא רוצה להיכנס לפוליטיקה, אבל מאוד מאפיין את הממשלה הנוכחית בדרך קבלת החלטות לא להחליט.

רחל אדטו: לכן ההחלטה הזאת היא החלטה לא ראויה ולא טובה, או ישראל או הולנד, לא ניתן את שני הדברים במקביל לעשות.

רחל אדטו: בעיניי הבעיה היותר חמורה של הקנאביס זה הנושא הרפואי , כאן עיקר הבעיה.

רחל אדטו: הבעיה היא האינדיקציות, יש 6,800 כאשר על סדר היום עומדים 30,000-40,000 כך בקלות.

רחל אדטו: רק מספר המיילים שאני מקבלת מאנשים שחושבים שההתוויות שלהם לקבל הם נכונות, המספרים הצפויים הם, בועז, תקן אותי אם אני טועה, בסדר גודל עצום אם זה נפרץ.

רחל אדטו: לכן, הבעיה מספר אחת היא הבעיה של מי משתמש.

רחל אדטו: אני יודעת שיש מכתב של מנכ"ל משרד הבריאות, שגם הגיע לידי, שמקטין את מספר המשתמשים בצורה כל כך משמעותית שקוראת לזה לפרוץ את הגבולות האלה.

רחל אדטו: לכן זה הדבר הראשון שמשרד הבריאות, שהוא היחיד שיכול להיות האחראי לנושא האינדיקציות, לא משרד החקלאות ולא מהמשרד לביטחון פנים ואף אחד אחר, כל פן הרפואי הוא בידיים של משרד הבריאות.

רחל אדטו: .. מאידך החיבור למשרד לביטחון פנים, לחלוטין ברור לי לגמרי החשש לזליגה והפריצה מהידיים הלא ראויות שתיגענה בזה כי זו פרצה שקוראת לגנב.

רחל אדטו: הסחר של אנשים שהיום מקבלים ומעבירים לאחר במרשמים לא ראויים.

רחל אדטו: ברור לחלוטין שהמשרד לביטחון פנים הוא חלק מאוד משמעותי בעניין, הוא בוודאי זה שצריך לפקח ולא משרד החקלאות, אני לא יודעת מה יכולתו של משרד החקלאות עם המפקחים שלו לפקח על זה.

רחל אדטו: אני חושבת שכל כך הרבה תחומים המעורבים בדבר הזה מכריחים ומחייבים רק דבר אחד, שתהיה חקיקה ורק עם חקיקה אפשר לעשות את זה.

רחל אדטו: אני בכלל חושבת שצריכה להיות חקיקה ראשית בכל הנושא עם הטלת אחריות מאוד ברורה מי אחראי על כל תחום.

רחל אדטו: מה שקרה בחצי שנה או בשמונה החודשים האחרונים מאז שהנושא הזה עלה על סדר היום, הוא פשוט איבוד שליטה מבחינתי כי זה הפך להיות נושא ציבורי.

רחל אדטו: בוודאי כתוצאה מכך שכל כך הרבה אנשים מעורבים בנושא הזה, זה מחייב את התערבות החקיקה.

טלב אלסאנע: תודה רבה.

טלב אלסאנע: נציג המשרד לביטחון פנים, נציג המשטרה בבקשה.

יואל הדר: המשטרה תציג קודם כל את הנושא שלה שזה נושא הזליגה ונושא אבטחת המתקנים ואחרי זה אני אדבר גם על המדיניות של השר בעניין.

אריאלה טל כנפו: אני אפתח בכך שבתחילת הדיון היתה התייחסות לנושא הזליגה של מריחואנה לצרכים רפואיים לשוק סמים, לידיים עברייניות, לידיים שאליהם זה לא צריך להגיע.

אריאלה טל כנפו: אנחנו מצביעים על כך שקיימת זליגה של מריחואנה לצרכים רפואיים, הן על ידי חולים שעושים שימוש לרעה ברישיונות שהם מקבלים ומעבירים את הקאנביס - - -

טלב אלסאנע: הזליגה על ידי חולים גם כשהסמים מיובאים.

אריאלה טל כנפו: הן.

אריאלה טל כנפו: אני מדגישה כן.

אריאלה טל כנפו: אנחנו מכירים מקרים בהם רישיונות הועברו לידי אדם אחר כשהחולים נפטרו ובני המשפחה עשו שימוש ברישיונותיהם לאחר הפטירה.

אריאלה טל כנפו: בני משפחה שעושים שימוש ברישיונות של הורים, משתמשים שמקבלים על פי רישיון מריחואנה לצרכים רפואיים ומוכרים לאחרים.

אריאלה טל כנפו: משתמשים ברישיון שמתעסקים בסחר וביבוא של סמים.

אריאלה טל כנפו: משתמשים בעלי רישיון לשימוש שלמעשה מנצלים זאת ומגדלים בביתם מריחואנה לשימוש כזה.

אריאלה טל כנפו: היה מקרה שאני כן רוצה להתייחס אליו בפירוט לגבי מתן עוגיות חשיש בקצרין, שכן שהציע לשכנתו עוגיית חשיש, השכנה לקחה ואכלה את העוגייה, יצאה לנהיגה והרגישה סחרחורת ובאותו רגע עצרה את הרכב ולמזלה הסיפור הזה לא נגמר בסיכון אדם שלה ושל אחרים.

שי חרמש: מסקנה?

אריאלה טל כנפו: כאן באמת צריך להתייחס לנושא הנהיגה, שצריך להגביל את רישיון הנהיגה לאותם אלה המשתמשים במריחואנה לצרכים רפואיים.

אריאלה טל כנפו: אני התייחסתי עד עכשיו לחולים שעושים את הניצול לרעה במריחואנה לצרכים רפואיים.

אריאלה טל כנפו: חשוב להדגיש שהזליגה מגיעה גם מכיוון המגדלים, אותם מתחמי גידול אשר למעשה - - -

שי חרמש: נפתח תיק נגד איזה חקלאי?

אריאלה טל כנפו: כרגע אני יכולה לתת דוגמה מלפני שבוע - - -

שי חרמש: שבוצעה פעילות ולא נמצא שום דבר והחזירו את העובדים לחממה.

אריאלה טל כנפו: לא מדויק, נעשתה פעילות במתחם גידול במרכז הארץ, במתחם הזה נמצא שמועסקים גם עובדים וגם מנהלי במתחם שעושים שימוש במריחואנה לצרכים רפואיים, נמצא בביתם החומר והם גם הודו במיוחס להם ונפתחו תיקים, ישנה כוונה כאן - - -

שי חרמש: למה לא שוללים את רישיון הגידול שלהם?

טלב אלסאנע: יש הוראות אבטחה למגדלים, מהם הקריטריונים שהם צריכים לעבוד על פיהם כדי למנוע את הזליגה?

טלב אלסאנע: אתם עוקבים שהם מקיימים את ההוראות שלכם?

אריאלה טל כנפו: ישנם קריטריונים ברורים לגבי אבטחה של חטיבת האבטחה והרישוי של המשטרה האמונה על הנושא הזה ועוקבת אחר הנושא ומגדירה את הקריטריונים מול משרד הבריאות.

אריאלה טל כנפו: נעשה פיקוח כדי לראות שאכן אותם מתחמי גידול ובעלי אותם מתחמים עומדים בקריטריונים.

אריאלה טל כנפו: חשוב להדגיש כאן שכמה שייעשה, זו נקודה שחשוב להדגיש אותה, כמה שייעשה וכמה אמצעים שיושקעו לאבטחה הרמטית מקסימאלית, לא תוכל להגיע למצב של סגירה של אותם מתחמים וזליגה של חומר החוצה.

שי חרמש: מה את מציעה?

אריאלה טל כנפו: עמדתה משטרת ישראל חד משמעית, יבוא הקנאביס לצרכים רפואיים כתרופה מחוץ לארץ לארץ.

שי חרמש: ואו, עד אז?

אריאלה טל כנפו: ואז גם תוקטנה התופעות עליהן אנחנו מדברים, תופעות פשיעה שקשורות לקנאביס בישראל.

רחל אדטו: מה שאת אומרת הוא שעמדת המשטרה זה יבוא בלבד.

אריאלה טל כנפו: תהיה כאן שליטה מלאה על החומר שיכנס לארץ, הוא ייתן כתרופה תחת פיקוח בדיוק כמו שקיים היום על כל תרופה שמכילה בתוכה סמים מסוכנים, כך תהיה התייחסות לקנאביס לצרכים רפואיים.

שי חרמש: את ערה ל'חוק העיסוק'?

טלב אלסאנע: אני הייתי בביקור בבית הסוהר, בתוך בתי הסוהר הסמים נכנסים למרות הסוהרים, לכן לומר שאת מנסה למנוע זליגה הרמטית, גם כשמייבאים תהיה זליגה כזאת ולכן צריך למצוא את האיזון הנכון בין מכירה ואספקה באופן חוקי, מוסדר ומפוקח לבין האלטרנטיבה שהיא סחר בשוק על ידי עבריינים.

רחל אדטו: תסתכל גם על העלויות, העלויות הן משמעותיות.

רחל אדטו: רק יבוא שהוא יקר מהדבר הישראלי - - -

טלב אלסאנע: דוקטור גלעד נתן יועץ הוועדה בבקשה.

גלעד נתן: אנחנו לא ועדת הרווחה, העבודה והבריאות, אנחנו הוועדה למאבק בנגע הסמים, רוב הזמן אנחנו מתעסקים עם אופיאטים, מאחר ואנחנו מתעסקים עם אופיאטים חבל לבוא לספר לנו סיפורים על אין זליגה.

גלעד נתן: זליגה של תרופות אופיאטיות הוא הגורם מספר אחד להתמכרות להרואין.

גלעד נתן: זליגה של חומרים – מגיע לכאן המכס ומספר לנו, או שמגיעים אלינו מהיחידה לפשיעה פרמצבטית ומספרים על יבוא של חומרים שהם רודפים אחריהם, אחרי חומרי מקור וחומרי מעבר.

גלעד נתן: יש בעיות עם הייצור של הקנאביס הרפואי, אני רואה אותם כי אני מתעסק בזה יותר משנה, אבל לבוא ולספר לנו שכשיהיה יבוא זה יפתור את הסיפור הזה, זה פשוט לנסות למרוח אותנו.

גלעד נתן: אני לא גם לא יודע אם זה יקטין.

גלעד נתן: אנחנו מקבלים כל היום תלונות מגורמים שמתעסקים עם חומרים מיובאים הרבה יותר חמורים שמשמשים לתעשייה, ולמרות שהם משמשים לתעשייה וזה מגיע ממפעל מסודר של תרופות, יש זליגה מטורפת.

גלעד נתן: אנחנו מתעסקים כל היום עם אנשים שהתמכרו לאופיאטים, להרואין.

גלעד נתן: איפה זה מתחיל?

גלעד נתן: זה מתחיל בבית, זה מתחיל בנגישות לארון התרופות.

גלעד נתן: אנחנו מתעסקים עם אנשים שמגיעים לכאן ומקבלים טבליות של מורפיום ומתמכרים.

גלעד נתן: בואו וניקח את הדברים גם בפרופורציה.

גלעד נתן: זה הכול.

טלב אלסאנע: תודה.

טלב אלסאנע: יש נציג מטעמכם שרוצה להשלים בקצרה.

יואל הדר: הקריאו מאיזה דף שלכאורה אמורה להיות הצעת מחליטים.

יואל הדר: היו הרבה חילופי גרסאות בעניין הזה, הרבה נוסחים, לא זה ולא הקודם לא מתואם ולא מקובל על המשרד לביטחון פנים, כך שמבחינתנו מה שמונח בפניכם זה נייר בעלמא.

טלב אלסאנע: הנוסח שמונח לפנינו הוא של משרד הבריאות.

יואל הדר: כן.

יואל הדר: מה שכתוב שם לא מקובל עלינו ולא מתואם איתנו מבחינת הנוסח שלנו.

בועז לב: זו הצעת מחליטים שבה אין בהכרח הסכמה והממשלה צריכה להכריע, זה בהחלט נכון.

יואל הדר: המילה נידון היא היותר בעייתית, היה יותר נכון נדון.

יואל הדר: לכן אין זו החלטת ממשלה ואין לתקוף את הממשלה כי היא עדיין לא קיבלה החלטה.

יואל הדר: הנושא הזה בהחלט - -- -

טלב אלסאנע: הצעה שאתם לא מסכימים איתה.

יואל הדר: אני מגיע לסוף הדבר הזה.

יואל הדר: השר אהרונוביץ נמצא בחוץ לארץ וברגע שהוא יחזור הוא מתכוון לקיים ישיבה עם כל הגורמים הרלוונטיים ולנסות להגיע לאיזו הסכמה לגבי הנושא בכללותו ואיך להביא הצעה מוסכמת לממשלה ואם לא אז לא.

יואל הדר: אני רוצה להתחיל עם איסור הגידול, יש כאן חולים ואנחנו לא מתעלמים מהחולים.

יואל הדר: גם כשאנחנו מדברים על יבוא הכוונה לא להתחיל מחר בבוקר, אלא היבוא יבחן באופן אבסולוטי.

יואל הדר: כלומר שלא תהיה חלופה, אבל שלא יהיה יבוא שייכנס בצורה שיגרום החולים לא ייפגעו.

יואל הדר: שהחולים לא ייפגעו, זאת הכוונה שלנו לראשונה.

שי חרמש: זה לחנוק את החקלאות לאט לאט.

יואל הדר: יש גם גזר, כרוב, פלפל ולא רק מריחואנה לצרכים רפואיים.

שי חרמש: אדוני מבין במשפטים, תן לי מישהו שמבין, שמגדל.

טלב אלסאנע: שי חרמש אל תהפוך את זה לענף החקלאות היחידי במדינה.

שי חרמש: אני רק אומר שזו פרנסה של אנשים, אם תרצו לא פה, זה יהיה דרך בג"צ.

יואל הדר: יש בג"צ, יש ממשלה, יש חוקים, כל גוף לפי סמכותו יקבע, אני אומר שמבחינתנו - - -

טלב אלסאנע: אנחנו רוצים לשמוע את הרציונל של הדבר.

טלב אלסאנע: זה מה שחשוב לנו ולא להתעקש על דברים שאין בהם היגיון.

יואל הדר: ההיגיון אומר שברגע, לטעמנו, יהיה יבוא, אם היבוא אפשרי - - -

טלב אלסאנע: אם המחירים יהיו ברמה שלא ניתן לעמוד בהם?

טלב אלסאנע: אם ביבוא בכל זאת תהיה זליגה ואם היבוא יפגע במקור הפרנסה של המגדלים?

טלב אלסאנע: הרי בסופו גם החולים לא יוכלו לשאת בנטל המחירים, יש לקחת את כל הגורמים האלה בשיקול הסופי.

יואל הדר: אני אומר שוב, בנושא היבוא, אם המחירים יהיו אסטרונומיים ולא יהיה ניתן לתת פתרון בכל מסגרת הסל או מסגרת אחרת, כנראה לא נלך על חלופה ונצטרך לבחון ברצינות את האפשרות.

יואל הדר: אני חוזר שוב, הכוונה שהחולים לא ייפגעו כי זה דבר מאוד מהותי מבחינת עמדתנו.

יואל הדר: רוצים לבחון את היבוא, והיה והיבוא לא יהיה אפשרי כנראה שנצטרך לעבור לחלופה, אבל אם נעשה את כל האמצעים, גם של חבר הכנסת שי חרמש שהסכים עליהם, של אבטחה ושל 05 וכל הדברים האחרים הרי גם הם יעלו כסף ולא יהיו בחינם.

יואל הדר: אלו יהיו עלויות אסטרונומיות שיעלו את המחירים וכולם מסכימים שאסור שזה יזלוג.

יואל הדר: צריך לבחון את האחד מול השני והכוונה היא למצוא את הנוסחה המאזנת והמאוזנת כך שבסופו של דבר החולים לא ייפגעו.

יואל הדר: אני חוזר כי זה מאוד חשוב.

שי חרמש: סיומת אופטימית.

טלב אלסאנע: אם מגיעים למסקנה שהם ייפגעו אז צריך לשקול את זה אחרת.

טלב אלסאנע: משרד החקלאות פיתוח הכפר, בבקשה.

עומר זיידן: אנחנו ממתינים להצעת המחליטים שתתקבל.

עומר זיידן: אם תתקבל ההחלטה שכן לקיים גידול בארץ אנחנו יכולים להיכנס לרגולציה בתחום הגידול ובתחום הטכניקה.

עומר זיידן: יבוא זרעים חייב לעבור אישור של השירותים של הגנת הצומח.

עומר זיידן: בנושא בקרת הגידול מבחינה טכנית היא יכולה להיות באחריותנו וכמובן לא בהסדר של האבטחה, האבטחה לא בסמכות משרד החקלאות.

עומר זיידן: בדיונים שהיו בוועדה הקודמת נשאלה השאלה אם משרד החקלאות יכול לקחת על עצמו את הגידול, עניתי ויש לנו עמדה שאומרת שמשרד החקלאות לא יכול לגדל, הוא לא מגדל לא עגבניות ולא פלפל ולא מריחואנה ולכן אין אפשרות לגדל במשרד החקלאות או באחריות משרד החקלאות באופן ישיר.

עומר זיידן: משרד החקלאות יעשה את הרגולציה החקלאית כמו כל גידול אחר.

טלב אלסאנע: מהי עמדתכם ביחס לגידול המקומי או ייבוא?

עומר זיידן: אנחנו צריכים לבחון את הנושא מההיבט הכלכלי וגם מהיבט התרומה הבריאותית - - -

טלב אלסאנע: לא נבחנה עד עכשיו?

עומר זיידן: לדעתי לא נבחנה.

שי חרמש: הטיפול הזה במשרד

שי חרמש: כם היה מהימים שהשר חיים אורן היה שר החקלאות.

טלב אלסאנע: נציג המכס בבקשה.

ארמונד כהן: אין לנו מה להוסיף.

טלב אלסאנע: ארגון הרוקחות בישראל בבקשה.

דדי סגל: בעינינו הקנאביס הוא תרופה.

דדי סגל: תרופות מחלקים בבתי מרקחת ובשביל זה יש חוקים.

דדי סגל: גם עם תרופות המכילות סמים בתוספת הראשונה אין בעיה.

דדי סגל: יתרה מכך, הרוקחים מסוגלים לתת פתרון שהוא לא רק אלים.

דדי סגל: הרוקחים מסוגלים להכין הכנות סטנדרטיות מנורמלות עם אנליזה שידעו בדיוק את רמת ה- TEC ורמת CBD בהן ואפילו יתרה מזאת לקבוע את רמת ה- TEC וה-CBD בהן.

דדי סגל: הדבר הכי חשוב הוא שאם זה היה נעשה אצל הרוקחים זה לא היה עולה 2,000 שקל כמו הסטטי ווקס אלא 400-500 שקל לתרופה.

דדי סגל: אני לא מדבר על עלים בצורות מינון טיפות ואחרות שיודעים בדיוק כמה TEC או CBD בהן ואם הוא רוצה שיהיה מעט CBD לעומת השני, אין שום בעיה לעשות את זה.

דדי סגל: אנחנו עושים ה היום הכנות רוקחיות שמכילות סמים מסוכנים.

דדי סגל: מבחינתנו אין הבדל אם אנחנו עושים הכנה של מתדון שהוא סם מסוכן מהתוספת הראשונה לבין הכנה לקנאביס.

דדי סגל: אנחנו יודעים לעשות את זה.

טלב אלסאנע: משרד הבריאות, להכיר בזה כתרופה ולמכור, כלומר לקחת את החומר הפעיל ולמכור אותו כתרופה?

בועז לב: יש תרופה כזאת ויש חברות שמתעסקות בזה, לא מדובר בזה כאן בדיון.

בועז לב: כאן מדובר על הצמח, איך להכין אותו בצורה סטנדרטית כדי שיהיה אפשר לדעת מה אנחנו נותנים למטופלים.

טלב אלסאנע: אבל גם אם לקחת את החומר הפעיל ולמכור אותו כתרופה.

בועז לב: בשביל זה יש חברת תרופות, לפחות אחת, שעוסקת בזה וזה סיפור אחר.

דדי סגל: זו תרופה מיובאת ואנחנו מדברים על ייצור מקומי שהעלה הוא העלות שלה.

בועז לב: אלה שני דברים שונים, אלו שני מוצרים שונים באופן עקרוני.

דדי סגל: יש אצל יהודה ברוך הצעה שלנו כבר חודש, הוא אישר אותה באופן עקרוני, שהמטרה היא לקדם את זה.

דדי סגל: בתי המרקחת מסוגלים לתת היום מידית ובעלות שהיא רבע מהעלות האלטרנטיבית.

דדי סגל: אנחנו מסוגלים לעשות את זה, תנו לנו אישור ואנחנו נהיה מסוגלים לעשות את זה תוך חודשיים.

טלב אלסאנע: מי מונע מכם היום לעשות?

דדי סגל: כמו שאני מבין, משרד הבריאות ויהודה ברוך.

דדי סגל: הוא לא מונע אלא בוחן את זה.

דדי סגל: אנחנו מסוגלים תוך חודשיים - - -

טלב אלסאנע: מתי פניתם אליהם בעניין?

דדי סגל: לפני כחודשיים.

דדי סגל: יהודה ברוך כבר אישר עקרונית.

טלב אלסאנע: לפני כחודשיים, אז קיבלת כבר תשובה, זה שירות מהיר.

טלב אלסאנע: תודה.

טלב אלסאנע: נקבל התייחסות גם של הסתדרות הרפואית בישראל.

טלב אלסאנע: בבקשה.

האורד רייס: אני לשעבר יושב ראש הסתדרות הרוקחים וגם סגן נשיא של ארגון הרוקחות העולמי לשעבר.

האורד רייס: אני לא רואה מה הבעיה כאן שבית המרקחת ישווק את תכשיר הקנאביס.

האורד רייס: היום אנחנו בפיקוח הכי גבוה גם מצד המשטרה וגם מצד משרד הבריאות וגם העיריות.

האורד רייס: אני עצמי בבית המרקחת שלי מכרנו, עשיתי בדיקה, כמויות מאוד גדולות של סמים מסוכנים ושום דבר לא הגיע למקומות הלא נכונים.

האורד רייס: זאת משום שלקחנו את הזמן להסביר ולהדריך את הפציינט ולדאוג שהוא יקבל את זה בצורה הנכונה ושהטיפול יהיה מעולה.

האורד רייס: לדעתי הגיע הזמן לחשוב מהי טובתו של הפציינט ולא מה טוב למגדלים בארץ או לכל ענף אחר.

האורד רייס: יש לנו חולים בארץ בהם צריך לטפל, הם הסובלים.

האורד רייס: אם אנחנו יכולים לשים את התרופה הנדרשת ב- 1,200 בתי מרקחת שנמצאים ליד הבית שלהם.

האורד רייס: במצבים הקשים של החולה הוא לא צריך ללכת לחפש איזה בית מרקחת וכמה זמן ייקח עד שהוא יקבל את הטיפול הנכון.

האורד רייס: מספיק זמן האנשים סובלים.

האורד רייס: אם יש חלק שהולך לשוק השחור, עם כל הכבוד ואני מאוד מכבד את משטרת ישראל, צריך לתת להם את האפשרות ואת היכולת להתמודד עם הבעיה הזאת, בין אם בקנסות גדולים או בכוח אדם או בכל דרך.

האורד רייס: זה לא צריך להיות על חשבון החולים המסכנים.

האורד רייס: לי בבית המרקחת היו שני חולים מעבר לגיל תשעים, הם היו זקוקים לקנאביס והם היו צריכים לקחת מוניות להגיע למקומות החלוקה בחום הקיץ או בגשם והקור החורפי כדי למצוא את הפתרון, אין להם כסף, הם אנשים שבקושי חיים.

האורד רייס: הגיע הזמן לחשוב על טובתם.

האורד רייס: הרוקחים מוכנים לעזור למשרד הבריאות להכין את כל הפרוטוקולים הנדרשים, לתת את ההדרכה הנכונה כדי שהחולים האלה יקבלו את הטיפול הנכון.

האורד רייס: תרופות נרקוטיות שהרבה יותר מסוכנות מקנאביס נמכרות היום בבתי המרקחת.

האורד רייס: אני חולק על מה שדוקטור מזרחי אמר, יש הרבה תרופות בבית המרקחת שהם צמחים, אנחנו יכולים לעשות הבחנה כמה יש מכל החומר, אותו דבר עם כניסת האופיום, אנחנו יודעים שתמיסת אופיום כוללת בדיוק את אותם מרכיבים של תמיסת אחרות שאנחנו נותנים כבר מלפני שנה, אבל בכל זאת הם נמצאים בבתי המרקחת.

האורד רייס: יש בלי סוף דוגמאות כאלה ולמה לחשוב בכיוון של חלוקה בצורות אחרות.

האורד רייס: לתת לנו את האפשרות לסייע בחולים הזקוקים לזה.

טלב אלסאנע: תודה רבה.

טלב אלסאנע: מנדי לייטון מהעמותה למאבק בכאב בבקשה.

מנדי לייטון: מי שמעורב בתהליך הרבה זמן יודע, אני הייתי מאוד ועדיין בעד כל הסדרת כל התחום הזה ושהוא צריך להיות תחת פיקוח ובקרה.

מנדי לייטון: צריך לזכור שרגולציה אינה מטרה היא אמצעי.

מנדי לייטון: המטרה מצד אחד היא למנוע את הזליגה ואת הפשע שקשור בה ומצד שני המטרה שנזכור שזה לתת לנו, המטופלים, את התרופה באיכות הטובה ביותר במחיר הנמוך ביותר ושנדע מה אנחנו מקבלים.

מנדי לייטון: דוקטור מרדכי משיח מאוד מדאיג אותי, אני הבנתי שקנאביס רפואי זה גם תרופה וגם סמים.

מנדי לייטון: לפי הדברים שלך זה רק סמים, אז למה אתם נותנים לנו סמים?

מנדי לייטון: לפי מה שאמרת, למה רופא יכול לרשום את זה ולמה אנחנו יכולים לקבל אם זה לא תרופה?

מנדי לייטון: אני יודעת שלפי החוק וה- FDA לא מכירים בזה כתרופה למטרת כניסה לסל, אני יודעת שיש בעיות, אבל אם אנחנו מתייחסים לזה כתרופה אז ההתייחסות על כל הרצף צריכה להיות כתרופה.

מנדי לייטון: בהקשר הזה יש משהו שמדאיג אותי, כמובן שרגולציה מביאה איתה גם השפעה על המחיר וצריך למצוא את האיזון, אבל חולה שמקבל מעל צריך לדאוג למלווה עם נשק, או שאני צריכה לשלם, הקנאביס הרפואי עלה לי כבר ל- 510 שקלים כי לא יכולה להגיע לקבל ומגיעים אלי הביתה, כעת פעמיים בחודש, כי החברה שמספקת יותר מקילוגרם צריכה ברינקס ושני מאבטחים.

מנדי לייטון: למה יכולים להביא לי ולעוד הרבה מטופלים 60 אמפולות מורפיום בחודש הביתה, נראה לי שקצת סטינו.

מנדי לייטון: היושב ראש דיבר על איזון.

מנדי לייטון: אני רוצה איזה גילוי נאות, אני יודעת ממשהו שאני חוויתי בכל התהליך הזה, שלאור הדברים המאוד מאוד בעייתיים שהתנהלו בשטח זזתי קצת לצד השני, אני חושבת שצריך לחזור למקום יותר מאוזן.

מנדי לייטון: השינויים האלה הם חסרי היגיון מצד אחד ומייקרים מצד שני.

מנדי לייטון: בעניין בית המרקחת אנחנו המטופלים מאוד מאוד רוצים שזה יהיה בבית המרקחת.

מנדי לייטון: כמו שאנחנו מקבלים כל תרופה בבית מרקחת גם את זה אני רוצה בבית מרקחת.

מנדי לייטון: אני גם רוצה לדעת כמה שיותר על הקנאביס הרפואי שאני מקבלת, הוא הדבר הכי קרוב לתרופה.

מנדי לייטון: בעניין היבוא, לנו בסופו של דבר לא איכפת אם זה יהיה ביבוא או בגידול מקומי, אנחנו רוצים - - -

אלכסנדר ברק: אל תגידי מטופלים, את לא מייצגת את כל המטופלים.

אלכסנדר ברק: את מייצגת את הארגון שלך.

אלכסנדר ברק: שאלתי אותך - - -

מנדי לייטון: אני הייתי מאוד שחצנית אם הייתי מתיימרת לייצג את כל המטופלים, אני מייצגת את מי שאני יכולה בתחום הזה.

אלכסנדר ברק: אז תגידי לנו כמה חברים יש לך בארגון.

טלב אלסאנע: זאת לא השאלה.

מנדי לייטון: בכל אופן, אנחנו בהחלט רוצים את זה בבית מרקחת.

טלב אלסאנע: רצית להתייחס בנוגע ליבוא או לגידול.

מנדי לייטון: לא משנה לנו מאיפה זה מגיע כל עוד אנחנו מקבלים תרופה באיכות טובה.

מנדי לייטון: כמו שאני רואה את זה ואחרי שבדקתי יותר לעומק ואני מבינה את נושא העלות טוב יותר, יבוא לא יכול להישקל אם המדינה לא לוקחת חלק מהעלויות.

מנדי לייטון: היום כל הנטל הוא על המטופלים, אין תרופות כאלה וחייבים למצוא לזה פתרון.

טלב אלסאנע: תודה רבה.

טלב אלסאנע: הוועד הארצי של מטופלי הקנאביס בבקשה.

אלכסנדר ברק: אני היושב ראש של ארגון המטופלים הארצי.

אלכסנדר ברק: אני באופן אישי מטופל כבר בשנה החמישית בקנאביס רפואי ואני מכיר את הנושא הזה לפני ולפנים מכל היבטיו.

אלכסנדר ברק: המטופלים הוותיקים במשך ארבע שנים טופלו בחינם על ידי חברת "תיקון עולם" עד שבשנה האחרונה - - -

קריאה: וחברות אחרות.

אלכסנדר ברק: עד שבשנה האחרונה בהתערבות של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות ומשרד הבריאות, מותר לגבות 360 שקלים לכל מטופל ולא משנה כמות הגרמים שהוא מקבל.

אלכסנדר ברק: אנחנו כתבנו נייר עמדה שבו ציינו את עמדתם של רוב החולים, כשאני אומר רוב החולים, חברים רשומים בארגון הם כ- 1,800 כמעט 2,000 חולים מטופלים.

אלכסנדר ברק: אנחנו רואים את עצמנו בעמדה הנציגים של כל המטופלים בגלל המספר הגדול מאוד של המטופלים הרשומים אצלנו.

אלכסנדר ברק: אני רוצה להתייחס לכמה נושאים מאוד בוערים שעומדים על הפרק.

אלכסנדר ברק: נושא הראשון הוא נושא הקשר בין המגדלים למטופלים.

אלכסנדר ברק: בשנה שעברה נכחנו בקונגרס שנערך לכבוד פרופסור משולם, הגיעו מגדלי קנאביס ואנשים שמתעסקים בקנאביס רפואי מכל העולם, כל האנשים אמרו לנו שהקנאביס הרפואי שמיוצר על ידי "תיקון עולם" בישראל הוא הקנאביס הרפואי באיכות הגבוהה ביותר שהם נתקלו.

אלכסנדר ברק: הסיבה שאני עומד ומדבר על הדבר הזה היא בזכות האיכות הזאת שהגיעו אליה כתוצאה מכך שבמשך ארבע שנים קיימנו מערכת משוב בין המגדלים לבין המטופלים.

אלכסנדר ברק: ברגע ש"תיקון עולם" קיימה מרכז הדרכה והאזינה לנו, היום יש להם מספר זנים שכל זן מתאים להתוויה מסוימת.

אלכסנדר ברק: רמת הניסיון והפיתוח של הזנים היא כזאת שהקשר בין המטופל למגדל הוא דבר מאוד חשוב.

אלכסנדר ברק: הנושא השני לגבי הדברים שאמרה נציגת המשטרה, נושא הנהיגה.

אלכסנדר ברק: היום גם אדם שמטופל במתדון או בכל תרופה אחרת שיכולה להשפיע על כישורי הנהיגה שלו, אף אחד לא שולל לו את רישיון הנהיגה.

אלכסנדר ברק: אומרים לו שעה או שעתיים אחרי השימוש בתרופה לא לנהוג וזו אחריותו.

אלכסנדר ברק: כמו שאני לא אשלול את רישיון היבוא של "הונדה" בגלל שמישהו נסע על הכביש אני לא יכול לשלול רישיון גידול ממגדל או לקחת רישיון שימוש ממטופל.

אלכסנדר ברק: אחריותו של מטופל שקיבל באישור קנאביס ששעה או שעתיים לא לנהוג.

אלכסנדר ברק: כפי שאמר דוקטור ברוך, קיבל בבליעה - שש שעות לא לנהוג, לא להפעיל ציוד מכני כבד או כלי שיט ממונע או כלי טיס ממונע.

אלכסנדר ברק: יש מרווח מסוים של שעות, אבל לפגוע בי, הנכה, ושייקחו לי את רישיון הנהיגה, זה או שאני אמות בבית מכאבים או שלא תהיה לי ניידות ולא אוכל לצאת.

אלכסנדר ברק: אם לא תהיה לי ניידות לא תהיה לי קצבת ניידות ואז בכלל הכסף שלי ירד לחצי ויורידו לי את הראש ולמה לא תבואו ותוציאו אותי להורג?

אלכסנדר ברק: בנושא היבוא, לפני שאני אתייחס לנושא היבוא, אני מכיר לפחות שני מתחמים של חברות שמגדלות בארץ, אני רוצה לומר לכם שהבאתי אדם מומחה ברמה לאומית לאבטחה.

אלכסנדר ברק: הוא כתב בדוח מפורט שרמת האבטחה שמשטרת ישראל דורשת ממגדלי הקנאביס היא גבוהה יותר מרמות האבטחה של הכורים האטומיים בנגב.

אלכסנדר ברק: כן, זו עובדה וזה נכתב בדוח רשום.

אלכסנדר ברק: אני לא נגד אבטחה במתחמי הגידול, אבל לבוא ולהגיד - - -

טלב אלסאנע: אומרים שיש כאן זליגה, אז יש בעיה עם הכורים האטומים בדימונה.

אלכסנדר ברק: סליחה חבר הכנסת, אדוני היושב ראש, זליגה בעברית משמעותה טפטוף של דמעה מהעין.

אלכסנדר ברק: זליגה משמעותה שאם לי יש רישיון למאה גרם ואני יושב בבית ואני לא רוצה להיות חולה בודד ומשותק, אז יבוא אלי דוד או משה, שלהם אין רישיון לשימוש בקנאביס רפואי, ויעשו איתי שכטה – זה נקרא זליגה, אבל אם אני עם המאה גרם שלי אקח שבעים גרם ואמכור את זה ב -7,000 שקל לסוחר סמים זה סחר בסמים וזה עניין למשטרת ישראל שצריכה לעקוב אחריי, לעצור אותי ולהגיש נגדי כתב אישום אם אני סוחר בסם.

אלכסנדר ברק: יש בארץ שמונה מגדלים, זה שאצל מגדל אחד עובדים לקחו החוצה, לו צריכים לשלול את הרישיון, אבל לא להכפיש את כל ציבור המגדלים.

אלכסנדר ברק: אני רוצה לסיים את דבריי כי אני לא רוצה להאריך, גם כי אני רוצה לאפשר לכם, לאור והניסיון רב שלי גם לשאול שאלות כדי שאני אוכל לענות לדברים שבאמת מעניינים.

אלכסנדר ברק: אני הגשתי את נייר העמדה, את המתווה להקמת הרשות הגשתי למנכ"ל משרד הבריאות רוני גמזו בישיבה שהיתה במשרדו באוגוסט שנה שעברה.

אלכסנדר ברק: עברה שנה, הוא כתב לי "אלכס, הקמת רשות תיקח שנה, אתה לא רוצה את זה".

אלכסנדר ברק: הוא בא להציג את עצמו כאילו הוא מחפש איזה פתרון מהיר.

אלכסנדר ברק: הפתרון המהיר שלו היה חיסול של כל ההתוויות, קביעה שלא יהיו יותר מ- 5,000 חולים זה כמו שמחר אני אגיד אני שר הבריאות ושלא יהיו יותר מ- 5,000 חולים בשפעת וזהו ובכך פתרתי את בעיית השפעת.

אלכסנדר ברק: החולים בשטח זה לא בשליטתו של מנכ"ל משרד הבריאות לקבוע כמה חולים יהיו וכמה חולים יזדקקו.

אלכסנדר ברק: הוא צריך לאפשר את מתן הרישוי לחולים שמגיע להם הרישיון.

טלב אלסאנע: שעונים על הקריטריונים ומגיע להם.

אלכסנדר ברק: לאלה שיש להם רישיון צריכה להיות אספקה סדירה באיכות טובה של קנאביס רפואי.

מנדי לייטון: כבוד היושב ראש גם לפעמים מפסיקים את הטיפול בלי שום חידוש ובלי הסבר.

מנדי לייטון: אם זו תרופה אי אפשר להפסיק בבת אחת תרופה.

טלב אלסאנע: מי מפסיק את הטיפול?

מנדי לייטון: משרד הבריאות.

טלב אלסאנע: זה קורה?

אלכסנדר ברק: יושב כאן בועז לב, אף אחד לא יחשוד בי ובבועז לב שאנחנו משתפים פעולה או חברים, בועז לב יכול להגיד שבישיבה שהיתה באוגוסט גם רוני גמזו וגם יהודה ברוך הבטיחו שלחולים שיש להם רישיון לא יבוטל הרישיון שלהם.

אלכסנדר ברק: מה אני עושה עם חולי סרטן שבאים אליי בוכים שהם הבריאו, אבל אם הם יפסיקו להשתמש בקנאביס הם יחזרו להיות חולים, אבל לא מאפשרים להם לקבל רישיון חדש?

טלב אלסאנע: אנחנו נבקש התייחסות של משרד הבריאות.

בועז לב: קודם כל אני רוצה לומר שלא היתה מעולם, אני גם לא חושב שתהיה, מגבלה מספרית - - -

טלב אלסאנע: אנחנו מקבלים מגורם רשמי הצהרה כזאת שנרשמת בפרוטוקול ומוקלטת - - -

שי חרמש: זה כתוב בנייר המחליטים שלכם, בועז.

בועז לב: המדיניות שנקבעה היא אכן מדיניות שמרנית, אין הגבלה של מספר.

בועז לב: אני גם לא חושב שברגע שתיקבענה ההתוויות, אם ההתוויות תדברנה על מאה אלף או על מאתיים אלף וההתוויות שתהיינה ראויות, אנחנו נעמוד מאחורי ההתוויות האלה.

בועז לב: באופן עקרוני רוצים לעזור לחולים כדי לקבל את הטיפול הנאות והנכון, אבל כשמדברים על רישיונות - - -

שי חרמש: תרשה לי להקריא רק משפט אחד שלכם.

שי חרמש: ב- 31 באוקטובר 2010 הוציא מנכ"ל משרד הבריאות, הדוקטור רוני גמזו, הנחיה שלפיה, "המדיניות שאני קובע לנושא היא להגביל את מספר המשתמשים גם על חשבון אי הכללת אבחנות נוספות שיביאו לפגיעה בחלק מהאנשים שיכולים להשתפר רפואית".

שי חרמש: את זה כותב מנכ"ל משרד הבריאות.

בועז לב: יכול להיות.

בועז לב: אני רוצה שתבינו היטב את מה שנאמר שם, לא נאמר שיש הגבלה מספרית של משרד הבריאות, כפי שנקבע מי שאחראי על ההתוויות הרפואיות הוא משרד הבריאות, על זה אני חושב שאין חולק.

בועז לב: אני אומר לכם שאם וכאשר ייקבעו התוויות ראויות ומי שהחלים מסרטן וממשיך לקחת קנאביס, שאף פעם לא נחשב כתרופה נגד סרטן, עם כל הכבוד הוא לא נחשב ככזה, הוא נחשב נגד בחילות, הוא נחשב להטבת תיאבון ומוריד חרדה ועשרות דברים טובים אחרים, אבל הוא לא הותווה לטיפול בסרטן לצורך העניין.

בועז לב: אני לא מתווכח איתך.

אלכסנדר ברק: אי אפשר להגיד אי אמיתות.

אלכסנדר ברק: אוניברסיטת הווארד ערכה מחקר שבו נמצאה 50% הקטנה בגידולי סרטן אצל אנשים שהשתמשו בקנאביס רפואי.

אלכסנדר ברק: אתם רוצים להישאר במאה שעברה?

אלכסנדר ברק: זו זכותכם.

בועז לב: עם כל הכבוד אני לא מתכוון לקיים את הדיון הזה כאן, אני מכריז ומודיע שברגע שיהיו ראיות שהדבר הזה מפחית סרטן ומסייע בכל דבר אחר, אגב אני מוכרח לומר לכם שגם לגבי רמת האלידנסט, הרי השאלה היא שכאשר זה יוסדר תבוא ועדת הסל, יתכן, יתכן גם שלא יוגש לוועדת הסל, היא תצטרך להכריע בין זה לבין תרופות אחרות.

בועז לב: אם התרופה הזאת תימצא שהיא יותר יעילה הם יבואו ויאמרו שהיא תיכלל בסל או לא.

בועז לב: הם דנים וזו ועדה סוברנית לצורך העניין כדי להמליץ לממשלת ישראל מה להכליל בסל הבריאות.

בועז לב: לגבי הרישיונות, ככל שאני יודע, מי שזקוק לזה על פי ההתוויות שאושרו על ידי הוועדות, אנחנו ממשיכים לספק ולתת ובאופן פרטני כאשר למישהו יש רישיון והוא לא נכלל, אני יודע שזה נבחן לגופו של עניין בנוגע להמשך הרישיון.

בועז לב: אנחנו נבדוק את העניין הזה עד תום.

טלב אלסאנע: תודה.

אלכסנדר ברק: סליחה, מילה אחת.

אלכסנדר ברק: יש ציבור גדול של נכי צה"ל, שאני מייצג אותם כאן, אנשים שסובלים מהלם קרב, ויש ציבור גדול של נשים שנאנסו וסובלות מפוסט-טראומה בצורה קשה מאוד.

אלכסנדר ברק: היתרון הגדול של כולם, מסכימים על התכונות של הקנאביס, שקנאביס עוזר לשכוח.

טלב אלסאנע: מטרת הדיון היא לא אם לאשר או לא לאשר.

טלב אלסאנע: היום אנחנו דנים בסוגיות נוספות.

בועז וכטל: הנושא מאוד מורכב ואני רוצה לשים דברים בפרספקטיבה טיפה היסטורית, לפני שש עשרה שנה נפגשנו עם בועז לב, אני הייתי חבר ועדה בכנסת של משולם ורפאל איתן, רפול, ולוועדה הזאת היו שתי החלטות.

בועז וכטל: האחת היא לא לשנות את מעמדו החוקי של קנאביס בישראל.

בועז וכטל: ההמלצה השנייה היתה לאפשר לחולים בישראל נגישות למריחואנה רפואית.

בועז וכטל: כמה מילים טובות למערכת, לפעמים מגיע, למשרד הבריאות במיוחד, לנושא הזה היו חבלי לידה קשים, התקדמו התקדמות גדולה מאוד, יש עדיין לקונות שקיימות בעניין.

בועז וכטל: רעיון העיוועים, ההזוי הזה של התבססות על יבוא, אני הייתי בקשר עם חולה הולנדית שמטופלת "בדרוקאן" שרוצים להביא לארץ, גם עם חולה גרמני, ישראל במעמד של גרמניה כי אנחנו מחוץ להולנד, בהולנד משלם החולה 7 יורו לגרם, בגרמניה משלם חולה 14 יורו לגרם שזה פי עשר מאשר הגידול המקומי כרגע מאפשר.

בועז וכטל: שנית, בשנת 2003 היו בהולנד 15,000 חולים.

בועז וכטל: בשנת 2003 הקימו ההולנדים לפי אמנת האו"ם את המנהלת המפורסמת, אני מאוד שמח לדעת שישראל מקימה בימים אלה את המנהלת הזאת, כדי לעמוד בדרישות החוקיות של אמנת הסמים של האו"ם.

בועז וכטל: אחרי שהקימו את המנהלת בחרו את "בדרוקאן" על פני מגדלים אחרים ומ- 15,000 בשנת 2003 היום באמצע שנת 2011 נשארו בתכנית של המריחואנה הרפואית בהולנד 300 חולים.

בועז וכטל: 300 חולים ! הסיבה האיכות הגבוהה של המריחואנה הרפואית המגודלת על ידי "בדרוקאן" המחיר הגבוה.

בועז וכטל: שם יש להם את האופציה ללכת לקופי שופ, כאן אין לחולים אופציה ללכת לקופי שופ ולמצוא אלטרנטיבה.

בועז וכטל: מה יקרה?

בועז וכטל: נניח שהמשרד לביטחון פנים, שיש לו היסטריה בעניין הזליגה, תכף נדבר מהי הזליגה הנוראית הזאת, יתעקש על יבוא ומה שיקרה שזה יהיה יבוא לעשירים.

בועז וכטל: הרי משרד האוצר לא הולך לממן את היבוא הזה של 17 יורו לגרם מול אופציה מקומית שאתה יכול ב- 7 שקלים לגדל.

בועז וכטל: מה שיקרה הוא שתהיה אפליה בין החולים, אלה שמצבם הכלכלי ורפואי - - -

טלב אלסאנע: המסר ברור.

בועז וכטל: המסר ברור, אני קורה להוריד את האופציה של היבוא מהשולחן פעם אחת ולתמיד.

בועז וכטל: שנית, אם יש זליגה מהמגדלים, יש כאן שמונה מגדלים בלבד, אפשר לעשות רגולציה מלאה ואם יש איזה עובד אצל מגדל מסוים שסרח אז להעניש את אותו עובד ולא לסגור את מתקן החלוקה או את מתקן הגידול הזה שהושקע בו הרבה מאוד כסף.

גלעד נתן: יש כמה דברים שצריך להתייחס אליהם.

גלעד נתן: ראשית הנושא הראשון של הלם קרב ופוסט-טראומה, מתקיים היום ניסוי שנתקל בקשיי מימון ועכשיו מתנהל משא ומתן חדש עם משרד הבריאות והניסוי הולך להימשך, זה מידע שנמסר מדוקטור יהודה ברוך.

גלעד נתן: אני מציע לא להציג דברים שנמצאים עדיין בשלב מחקרי כדבר שהוא תרופה, זה לכל הנושא.

גלעד נתן: בשבוע שעבר הייתי בכנס בהדסה עין כרם, אחרי הכנס נפגשתי עם רופאים וחוקרים.

גלעד נתן: הרבה דברים נחקרים היום, יש הרבה התוויות, יש הרבה דברים שהם אומרים שהם יכולים לעזור אבל זה מצריך עוד מחקר.

גלעד נתן: לתשומת ליבו של משרד הבריאות, אחת התלונות של האנשים שמתעסקים במחקר בארץ הוא המחסור בחומר, חומר גלם, שבאמצעותו ניתן לעשות את הניסוי.

גלעד נתן: כדאי לדאוג איך האנשים שמתעסקים במחקר בבתי חולים בישראל יוכלו לקבל אספקה סדירה של קנאביס רפואי.

קריאה: אנחנו גם מספקים חינם.

גלעד נתן: אני רק אומר, מספקים או לא מספקים זאת תמונת שעלתה מהחוקרים וכדאי שיידעו אותה.

גלעד נתן: בנוגע למי שהחלים – תרופה זו תרופה, אני לא רופא, אבל אדם שהחלים וסיים טיפול, המטרה היא שהוא יסיים את הטיפול.

גלעד נתן: אם נוצרת איזו תלות צריך לבדוק אותה כי יכול להיות שמראש לא היה צריך לתת את הטיפול המסוים.

גלעד נתן: אם אנחנו מחליפים חומר אחד ומגלים שהוא ממכר אז כדאי אולי לא להשתמש גם בו, כדאי לחשוב לפני שנותנים לאנשים שהחלימו עוד תרופה.

גלעד נתן: בנוגע לזליגה ושימוש - אני ישבתי בכמה מרפאות שנותנות המלצות, שמעתי שחלק מהפער, בערך 2,000, שאתה מציין כהיתרים בפועל לבין אנשים שיש להם היתר ולא משתמשים בו, חלקו נובע מחוסר שביעות רצון של חולים ממרכזי החלוקה, חולים שהתלוננו שהגיעו למרכזי החלוקה ולא קיבלו את החלקים הטובים של החומר הפעיל, את הפרח, אלא את המקלות או העלים.

גלעד נתן: חולים שבאו עם דרישה לכמות מסוימת וקיבלו פחות, חולים הרגישו לא נעים ולא הבינו למה העסק עובד כך.

גלעד נתן: לכן לא סתם ההתעקשות על בתי מרקחת, תרופה היא תרופה והיא מחולקת בדרכים מסוימות.

גלעד נתן: התרופה - אני קיבלתי מכתב רשמי ממשרד הבריאות, המחלקה לטיפול בהתמכרויות, שאמרו לי "תפסיק להגיד על מתדון שזה סם או תחליף סם, זה טיפול תרופתי כרוני".

גלעד נתן: אז אני מצטער שוב, אם מתדון שהוא אופיאט וזה טיפול תרופתי כרוני, זה מאוד הציק למשרד הבריאות ששלחו לי מכתב רשמי ואמרו לי "אנחנו מבקשים ממך שבמסמכים שלך תפסיק לקרוא לזה תחליף סם".

גלעד נתן: אני מניח שהקנאביס הרפואי שהוא לא אופיאט, זה לאו דווקא סם או תחליף סם אלא טיפול תרופתי.

בועז לב: כך משרד הבריאות מתייחס, אחרת לא היו 6,000 אנשים שמקבלים את זה כטיפול, עם כל הכבוד, זה סם וזה סם על פי הגדרת החוק.

בועז לב: אנחנו כאן במכבסת מילים ואני לא רוצה להתעסק בזה.

חגי הילמן: אני מדבר בשם שולחן מגדלי הקנאביס הרפואי בישראל.

חגי הילמן: אנחנו למעשה שולחן מקצועי שמרכז את כל המגדלים ודנים בנושא השעה.

חגי הילמן: אין ספק שהישיבה הזאת היא חלק מנושא השעה.

חגי הילמן: אני רוצה לפנות ולנצל את הבמה הזאת ולהגיד שאנחנו כמגדלים מוכנים לכל צורה של שיתוף פעולה על מנת להסדיר את מעמדו של הקנאביס בישראל - - -

טלב אלסאנע: אחת הטענות שנשמעו היא הזליגה מטעמכם.

חגי הילמן: אנחנו מוכנים לשתף פעולה מול כל טענה ולבדוק נקודתית ואם יש צורך להחמיר עוד יותר בדרישות האבטחה שהן כבר מוטלות עלינו.

חגי הילמן: אנחנו מכונים לעשות גם את הדבר הזה על מנת להסיר את הנושא מסדר היום.

חגי הילמן: אנחנו חושבים שזה לא רלוונטי וגם חושבים שזה לא בעיה לסגור את המתקנים האלה בצורה הרמטית אם קיים משהו שגורם ליציאת חומר החוצה.

חגי הילמן: אני רוצה לנצל את הבמה גם כדי להצטרף למה שנאמר כאן.

חגי הילמן: מה שנאמר כאן, שלהפוך את הצמח הזה לאיזה תכשיר תרופתי זה באמת יסיר את החשש מפני מעבר של קנאביס לשוק המקביל, להפוך אותו למשהו שהוא יותר תרופה ואז את משפחות הפשע ועולם הפשיעה פחות יעניין להתעסק עם חומר מהמגדלים או מהמטופלים.

חגי הילמן: אנחנו בהחלט נשמח לשתף פעולה גם איתכם כדי לעשות את הדבר הזה.

חגי הילמן: מעבר לכל, אני רוצה להלין שמרבית הפורומים שמתכנסים בעניין הזה לא משתפים אותנו.

חגי הילמן: מחליטים כל מיני החלטות על בסיס מידע חסר, בלי להתייעץ איתנו.

חגי הילמן: אנחנו בסך הכול בקיאים בכל מה שקורה בנושא, לפחות באספקטים החקלאיים.

חגי הילמן: יש לנו הרבה מה להגיד, אנחנו באים מתוך גישה פרוגרסיבית ורוצים לקדם את העניין ולנצל את הפתח שניתן כאן לאנשים במדינה גם ליהנות מהקנאביס כסוג של תרופה.

טלב אלסאנע: תודה.

טלב אלסאנע: ליאת בני בבקשה.

ליאת בני: אני יושבת בראש עמותה שמקדמת את השימוש בקנאביס רפואי.

ליאת בני: כמי שנמצאת בשטח יחד עם המטופלים אני רוצה לציין שיש כאן בעייתיות מאוד גדולה שלא נדונה בשולחן הזה והיא ההדרכה והטיפול.

ליאת בני: היום המגדל בעצמו- החקלאי שעושה עבודה מצוינת בגידול, הוא זה שמטפל בחולה, הוא זה שמלמד אותו איך משתמשים בתרופה, הוא זה שממליץ לו על מינון, על דרכי שימוש ועוד ועוד.

ליאת בני: לקנאביס יש תופעות לוואי, זו לא תרופה נטולת תופעות ונכון שהן קלות באופן יחסי, אבל כבר היו מטופלים שהגיעו לחדרי מיון בגלל הדרכה וטיפול לא נכונים.

ליאת בני: בתי מרקחת זה יופי של רעיון, אבל מה?

ליאת בני: מי יממן אותם?

ליאת בני: החולים?

ליאת בני: אני הייתי חולה משלמת 400 שקל לקנאביס שלי ובבתי המרקחת זה עולה בערך 17.

ליאת בני: קנאביס זו לא תרופה שניתן לחלק בבתי מרקחת, צריך לטפל כאן בהדרכה, בליווי, זה תפקידו של משרד הבריאות.

ליאת בני: בהקשר הזה זה קצת דומה לעניין סכרת ומרפאות סכרת.

ליאת בני: יבוא החולה לבית המרקחת לקנות את האינסולין שלו, אבל איך משתמשים, איך מתנהלים, מה עושים, מה מותר ומה אסור, איך מתקדמים, זה דבר שצריך להיות רק תחת הסברה וליווי.

ליאת בני: משרד הבריאות הוא זה שצריך להיות אחראי על זה ולא אף אחד אחר לא, בטח לא המגדל ובטח לא מטופלים אחרים.

טלב אלסאנע: תודה.

טלב אלסאנע: יותם תבור בבקשה.

יותם תבור: אני נציג חברת "בדרוקאן" ההולנדית בישראל.

יותם תבור: חברת "בדרוקאן" היא המקור המסחרי היחיד בעולם באיכות פרמצבטית.

יותם תבור: המוצרים שלנו משווקים בבתי מרקחת באירופה כבר עשר שנים, מיוצרים באיכות GMP בתנאים הכי מחמירים שקיימים גם לפי ההגדרות של משרדי החקלאות בעולם וגם לפי נהלים נאותים של ייצור תרופה.

יותם תבור: המוצרים שלנו כמו שאמרתי משווקים בבתי מרקחת כי הם עונים על הצרכים של תרופה - עד כמה שניתן עם המוצר הזה.

יותם תבור: זאת אומרת המוצר סטנדרטי, יציב, מיוצר בתנאים שמפוקחים במאה אחוז מכל הבחינות וגם מבחינת תנאי הגידול וגם מבחינת האריזה.

יותם תבור: בנוגע למחיר שהוזכר כאן הרבה, המחיר שמזכירים כאן, כמו שכתוב במסמכים של דוקטור גלעד נתן, המחיר לא מבוסס על הצעה רשמית.

יותם תבור: קיימת הצעה רשמית במשרד הבריאות - - -

טלב אלסאנע: מהי ההצעה הרשמית שלכם?

שי חרמש: מסובסדת על ידי ממשלת הולנד.

יותם תבור: מסובסדת על ידי ממשלת הולנד, זה אומר יותר זול לחולים.

שי חרמש: קלטת את זה, היושב ראש?

שי חרמש: זה מחיר מבצע שממשלת הולנד רוצה לגמור את הגידול בארץ ולהשתלט על הגידול בארץ.

יותם תבור: -- - בישראל פנה לקבל הצעת מחיר בבקשה לעזרה לחולים לקבל מוצר שנכון להיום לפי בדיקות שהאיכות שלו היא באיכות X , להבדיל מדברים שכרגע מוצעים למטופלים בארץ.

יותם תבור: זאת אומרת במוצרים שלנו יודעים בדיוק מה אחוז הקנבואידים שיש בהם - - -

קריאה: גם בארץ יודעים.

אלכסנדר ברק: למה שללו לכם את הרישיון?

יותם תבור: יש הצעת מחיר במשרד הבריאות.

אלכסנדר ברק: למה שללו לכם את הרישיון?

יותם תבור: איזה רישיון?

טלב אלסאנע: בבקשה, אסתר אזולאי, מטפלת בילדים חולי סרטן בבית החולים איכילוב תל השומר.

אסתר אזולאי: שלום, אני עובדת עם ילדים חולי סרטן.

אסתר אזולאי: מזה תקופה אני עובדת עם הקנאביס הרפואי עם הילדים החולים.

אסתר אזולאי: חבל שלא יכולתי להעביר את הטלפון שלי ולהראות לכם לפני ואחרי ילדים בני חמש עם מצב אנורקטי לחלוטין שאחרי שהם לוקחים את טיפות הקנאביס מתחילים לאכול, ההורים בהתרגשות גדולה.

אסתר אזולאי: יש לי ילדים מכל הגילאים, מגיל שנה ועד גיל שבע עשרה, כולם מאוד מאוד מאוד מרוצים מסוג הטיפול.

אסתר אזולאי: אני רוצה לציין את המגדלים שממש ממש נותנים לי מענה, אם הם לא יכולים לעשן הם דואגים לעזור לי בשיטה אחרת של טיפול.

אסתר אזולאי: כולכם כאן עם זליגות והכול, אני רואה תופעות מחרידות.

אסתר אזולאי: אני רואה הורים כשאני הולכת להוספיס ולמקומות סופניים כשהאימא מבקשת קנאביס ואני אומרת לה שהרופא המאשר בחוץ לארץ או חותמים על רישיונות ואני לא יכולה לספק לה את זה.

אסתר אזולאי: אם היא אומרת שזה הדבר היחיד שמונע לילד את הבחילות, אני מרגישה שאני סוחרת סמים אם אני אביא לו, מצד שני אני לא יכולה לישון בלילה - - -

טלב אלסאנע: מה מספר הרופאים המאשרים?

אסתר אזולאי: חמישה רופאים.

טלב אלסאנע: בכל הארץ חמישה רופאים?

שי חרמש: זה הגדלה ב- 500%, לפני כחצי שנה היה אחד.

אסתר אזולאי: ישנו מצב שבבית החולים עצמו, כשהרופא נוסע לחוץ לארץ לשבוע ימים - - -

טלב אלסאנע: אין לו מחליף?

אסתר אזולאי: אין לו מחליף ואני צריכה לנסוע לאברבנאל, אני מגיעה לאברבנאל לפחות פעמיים בשבוע.

אסתר אזולאי: אני חשופה למצבים מאוד מאוד קשים של הרבה מטופלים.

אסתר אזולאי: אפילו אתמול קיבלתי פנייה כשהייתי בקברי צדיקים התקשרו אלי "הילד במצב סופני, פג תוקפו של הרישיון, האם אפשר להביא לי קנאביס?".

אסתר אזולאי: אני אומרת להם שאני לא רוצה להיות בבית הסוהר ואני לא יכולה להביא.

אסתר אזולאי: אני מתקשרת לאברבנאל ואומרים לי שבלתי אפשרי באותה רגע להוציא את הרישיון.

אסתר אזולאי: קשה להביא את התופעות, קשה מאוד לספר על מה שקורה בכל המקומות.

אסתר אזולאי: הייתי מציעה שיהיה לנו לאן לפנות, זה לא סמים.

אסתר אזולאי: במצב שבו הילדים נמצאים כל דבר יעזור להם.

אסתר אזולאי: אם אני רואה שמזריקים להם עוד מורפיום זה הורג אותי.

טלב אלסאנע: תודה.

טלב אלסאנע: אהרון לוצקי מעמותת "תיקון עולם" בבקשה.

אהרון לוצקי: תודה.

אהרון לוצקי: "תיקון עולם" הוא הספק החלוץ של קנאביס רפואי בארץ.

אהרון לוצקי: במשך ארבע שנים חילקה חינם לפי אישור של משרד הבריאות.

אהרון לוצקי: זה לכך שהשוק גדל והתודעה התרחבה ומתקיים דיון כמו שאנחנו עושים היום.

אהרון לוצקי: כולם כבר מבינים את החשיבות ואת התועלת בקנאביס הרפואי, אבל בכל זאת מרוב רצון טוב יש המון קשיים.

אהרון לוצקי: שמענו כרגע חלק מהם והשאלה מדוע זה קורה.

אהרון לוצקי: יש כרגע צוואר בקבוק והוא מרוכז כרגע באברבנאל, מטרתו היתה אולי לעזור, אבל כרגע הוא צוואר בקבוק שגורם סבל רב, עיכובים ובירוקרטיה מיותרת ואולי גם עלות נוספת, לפי הצעת המחליטים שעומדת בפני הממשלה.

אהרון לוצקי: אני מבקש להסב את תשומת ליבה של הוועדה להצעה שקיימת היום בקנדה.

אהרון לוצקי: ממשלת קנדה פרסמה הצעת החלטה, קודם כל הם פרסמו את זה באינטרנט "הצעת החלטה להסדרת הקנאביס הרפואי" ביקשו מכל אזרחי המדינה להגיב על זה תוך חודש ימים.

אהרון לוצקי: בניגוד להצעת מחליטים שהוגשה לממשלת ישראל שאפילו המשטרה אמרה שהיא לא ידעה עליה.

אהרון לוצקי: קודם כל שיתקיים דיון שקוף וציבורי.

אהרון לוצקי: מה אומרת הצעת ההחלטה של ממשלת קנדה?

אהרון לוצקי: היא אומרת שהתפקיד של הרשות או של הסוכנות הוא להיות מקור ידע ועזר לרופאים ולתת הנחיות כלליות.

אהרון לוצקי: הצעת ההחלטה הזאת אומרת שכל רופא יוכל להמליץ על קנאביס רפואי כמו שממליצים על תרופה אחרת ולא צריך שום אישור של רופא מומחה אחר.

אהרון לוצקי: בסוגריים אני רוצה לומר לכם, שכשאשר דוקטור יהודה ברוך שהוא מנהל בית החולים אברבנאל נוסע לחוץ לארץ כמו עכשיו, והרבה מאוד, הוא צריך גם לאשר אלפי חולים – אין לו זמן להסתכל על הבקשות האלה.

אהרון לוצקי: זה לא שום בחינה אלא מכשול בירוקראטי ואין כאן שום ערך מוסף רפואי.

אהרון לוצקי: זה דבר מיותר לחלוטין.

אהרון לוצקי: הצעת המחליטים שצריכה להיות צריכה שהסוכנות הממשלתית תתרכז בהעברת ידע והנחיות ולא יותר מכך.

אהרון לוצקי: את כל הלוגיסטיקה, אגב כמו ההצעה שקיימת בקנדה, שיקבעו יצרנים מוסכמים, מגדלים, על סמך קריטריונים, הן ביטחוניים, הן איכותיים והן רישומים וכן הלאה.

אהרון לוצקי: על סמך הקריטריונים האלה אותם המגדלים או היצרנים יחלקו ישירות - קנדה מציעה את זה, לחולים או באמצעות מרכזי חלוקה מורשים או באמצעות שליחים מורשים ומוסמכים.

אהרון לוצקי: אני ממליץ לוועדה לקרוא את ההצעה הקנדית, יש לי כאן את התרגום שלה.

אהרון לוצקי: אני חושב שזו הצעה מצוינת שאנחנו צריכים ללכת בעקבותיה.

אהרון לוצקי: תודה.

מרדכי משיח: הערה אחת קטנה.

מרדכי משיח: לפי ההצעה הזאת מה שיקרה, בקליפורניה 11,000 רופאים הפכו להיות רופאי מריחואנה, זאת אומרת הם לא עובדים ברפואה, הם רק מנפיקים רישיונות.

מרדכי משיח: נייצר כאן סוג של תעשייה, תעשייה נלווית, שעלולה להיות מסוכנת ביותר.

מרדכי משיח: זה מה שאני רוצה לומר, ברגע שכל רופא ייתן אישור זו תעשייה מסוכנת.

טלב אלסאנע: תודה רבה.

טלב אלסאנע: אנחנו נפנה לענבל סיקורין, בית אבות הדרים.

ענבל סיקורין: אני אחות ראשית מנהלת בית אבות הדרים בקיבוץ נען.

ענבל סיקורין: אני פה משתי סיבות.

ענבל סיקורין: ראשית אני חייבת לדבר בנוגע לחקלאים, אין לי בזה ידע, אני בתחום, ההצלחה היא ההצלחה שלנו, הצלחת הקשר בין הסיעוד, הרפואה והמגדל.

ענבל סיקורין: על פי המודל הזה הצלחנו להוכיח הצלחה.

ענבל סיקורין: בתור קיבוץ חקלאי איך יתכן בכלל שאנחנו יכולים להעז ולומר לעצור איזו פעילות חקלאית במדינת ישראל ולהעביר אותה הלאה.

ענבל סיקורין: לא ניתן לזה לקרות, אני ממש מצטרפת אליך.

ענבל סיקורין: בנוגע לנושא הזליגה שמדאיגה את כולם.

ענבל סיקורין: אנחנו נמצאים במוסדות מנוהלים על ידי צוותים רפואיים, יש לנו כספות, יש לנו ניהול עוד לפני הקנאביס.

ענבל סיקורין: משרד הבריאות קידם את המוסדות הרפואיים לרמה של ניהול, טיפול וניהול בכלל, לא משם יש איזה קושי או איזו בעיה.

ענבל סיקורין: לייקר את זה, גם כך זה ייקר ואין בכלל שום סיבה שנראית לעין בזה.

ענבל סיקורין: אנחנו בהחלט מרוצים מהתוצאות של חומר שקיבלנו על פי אנליזות ועל פי התוצאות הקליניות שמצאנו במחלקה.

ענבל סיקורין: אני מבקשת לא להוציא את הגידול לחוץ לארץ.

ענבל סיקורין: בנוגע לרישיונות וההיתרים יש עדיין קושי, זה עדיין לא ברגולציה וצריך לקחת את זה בחשבון, יש עדיין קושי.

טלב אלסאנע: תודה.

טלב אלסאנע: אחרון לפני הסיכום, דוד דקל.

דוד דקל: אני פעיל חברתי בתחום הזה ובתחומים אחרים.

דוד דקל: דיברו כאן על הכול ואני רוצה להתייחס לשני דברים בקצרה שאני חושב שפחות דיברו עליהם.

דוד דקל: ראשית המושג זליגה, מה זה זליגה?

דוד דקל: זליגה זה קיום של חומר בשוק הפרטי.

דוד דקל: הזליגה התחילה לפני שישים ושלוש שנה, לפני הקמת המדינה והיא ממשיכה.

דוד דקל: היום הזליגה היא בשיעור של 9% מאזרחי המדינה שצורכים קנאביס, כך שהטענה של זליגה היא טענה מצחיקה.

דוד דקל: אם כבר, אני אומר את זה בזהירות כדי שזה לא יישמע כהתרסה, המשטרה צריכה לברך שהזליגה הזאת מגיעה מגורמים שמפוקחים ולא מגורמים שמכניסים רעל לתוך החומרים, אני אומר את זה בזהירות ראויה.

דוד דקל: הזליגה תתקיים, הזליגה קיימת בשיעור של 9% מקרב האוכלוסייה שהיא מעל 500,000 איש.

דוד דקל: שנית, בנוגע לנושא הרפואי.

דוד דקל: בנושא הרפואי אני התכתבתי עם מנכ"ל משרד הבריאות והוא כתב לי טענה שיש בעיות בהוכחות הרפואיות.

דוד דקל: אני פשוט הלכתי והתחלתי לברר את הנושא הזה עם רופאים שהם מומחים, כולל עם אנשים שעשו על הנושא הזה דוקטורט ומחקרים.

דוד דקל: אחרי מספר התכתבויות ושיחות הבנתי שני דברים, ראשית הבעיה העיקרית הנטענת לגבי המחקרים בנוגע לפרח הקנאביס זה שאי אפשר לעשות דבל בליין, זאת אומרת שמאחר והאדם מרגיש שהוא בהיי אז הוא יודע שהוא קיבל את התרופה ואז אתה באמת לא יכול לבחון ולתת פלסבו למישהו אחר.

דוד דקל: איך פתרו את זה ברוב רובו של העולם?

דוד דקל: כמו שנאמר זה לא באמת לא תרופה אלא פרח, זה צמח טבעי ולכן הדבל בליין הוא בכלל לא רלוונטי כי אתה לא אמור לבחון את זה כתרופה, אתה אמור לבחון את זה כתחליף טבעי.

דוד דקל: לצורך השוואה, אני אומר את זה בזהירות הראויה, אבל ההשוואה הראויה הם פרחי באך או טיפולים אלטרנטיביים או שום.

טלב אלסאנע: שום לא נכלל בפקודת הסמים המסוכנים.

דוד דקל: תוספי מזון מפוקחים כמו אוכל לתינוקות.

דוד דקל: מה שאמרתי עד כאן זו עמדה רפואית של רופא מאוד בכיר שאני לא יכול לחשוף את שמו, אבל הוא מאוד מאוד מאוד בכיר ומתעסק בארץ עם אישור מאוד משמעותי של משרד הבריאות.

קריאה: נוציא אופיום לשוק החופשי דרך חנויות טבע?

קריאה: זה גם פרח, זה מה שאתה אומר.

דוד דקל: אני מבקש לסיים.

דוד דקל: הבדיקה היא בדיקת תופעות הלוואי וזה כתשובה לך.

דוד דקל: ברגע שאתה בוחן ואתה מגלה שתופעות הלוואי הן מאוד קטנות אז אתה אומר שאתה מנסה לבחור את השימוש בחומר הטבעי על מנת לצמצם שימוש בתרופות אחרות שתופעות הלוואי שלהן הן הרבה יותר חמורות.

דוד דקל: מכאן הסיכום.

דוד דקל: אני פשוט רוצה להודות לך כי אתה עושה עבודת קודש בזמן שיש ועדה בכנסת שהיא אחראית על הנושא הזה שהיא מתבטלת בצורה חסרת אחריות.

טלב אלסאנע: תודה.

טלב אלסאנע: סיכום הדיון.

טלב אלסאנע: אני חושב שהדיון היה חשוב והועלו הרבה רעיונות מאירות עיניים.

אליק רון: סליחה, אני קשור היום עם "תיקון עולם" בנושא הביטחוני כדי לשמור שלא תהיה זליגה ולא תהיה גניבה וכן הלאה.

אליק רון: אני תמה על המשרד לביטחון פנים, הם בביטחון רב מכריזים שאם תהיה רגולציה ופיקוח כמו שצריך להיות זה יעלה לשמים את המחירים.

אליק רון: רבותיי, אותו דבר יקרה ושבעתיים גם עם יבוא.

אליק רון: אותה שמירה, אותה בלדרות, אותה מניעת זליגה צריכה להיות בנושא של יבוא.

אליק רון: מאיפה הגיע הרעיון הנורא הזה שאתם המשטרה מעדיפים יבוא במקום גידול כחול לבן?

אליק רון: - הבל ורעות רוח.

אליק רון: זה גובל אפילו באיזו עזות מצח.

טלב אלסאנע: אני מודה לכל המשתתפים.

טלב אלסאנע: הוועדה מברכת על הצעת המחליטים של משרד הבריאות להקמת סוכנות ממשלתית להסדרת נושא הקנאביס הרפואי.

טלב אלסאנע: הוועדה תעקוב מקרוב אחר קבלת החלטת הממשלה ליישום ההחלטה.

טלב אלסאנע: הוועדה ממליצה לשקול שנית את ההחלטה לייבא וממליצה לאמץ את הגידול המקומי, תוך כדי הקפדה והגברת הפיקוח והבקרה על מנת למנוע את הזליגה.

טלב אלסאנע: הוועדה מבקשת ממשרד הבריאות לפעול כדי שלא יהיה מקרה של חולים הנזקקים לתרופה ומקבלים רישיונות, שרישיונותיהם יתבטלו ושהם יהיו במצב חוסר אונים.

טלב אלסאנע: הוועדה ממליצה למשרד הבריאות לשקול להכניס את הקנאביס הרפואי תחת הגדרה של תרופה וגם לשקול בעתיד הכנסתה לסל התרופות.

טלב אלסאנע: אני מודה לכל המשתתפים.

טלב אלסאנע: תודה רבה.