ועדת המשנה למאבק בסחר בנשים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 26, 2011-07-11 10:30

אורית זוארץ: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המשנה למאבק בסחר בנשים.

אורית זוארץ: על סדר היום דוח מחלקת המדינה האמריקנית שפורסם בסוף חודש יוני.

אורית זוארץ: כמו בשנה הקודמת, בשנת 2010, מדינת ישראל משקיעה מאמצים רבים וניכרים בטיפול בסחר בבני אדם, למטרות עבדות ככלל ולמטרות זנות כפרט, ובפעילויות של אכיפה כדי לצמצם את התופעה.

אורית זוארץ: בשנת 2010 התרחב מערך ההכשרות וההדרכות שהאחריות עליהן נלקחה על ידי משרד המשפטים ועל ידי המתאמת במשרד למאבק בסחר בבני אדם.

אורית זוארץ: הרבה מאד גורמים מקצועיים מכל המשרדים הממשלתיים עברו הכשרות והדרכות וגם בשנה הנוכחית הן יימשכו אבל עדיין יש מספר סוגיות שלא קיבלו מענה.

אורית זוארץ: עליי לציין שההתייחסות בדוח היתה מאד מינורית לסיוע המשפטי ונמצאת כאן עו"ד סיגלית זוהר, אשמח מאד שהיא תציג קצת יותר בהרחבה את העבודה שהיא עושה.

אורית זוארץ: נציגת המקלט נמצאת כאן, הגב' ויקה גולדמן, מנהלת המקלט לקרבנות הסחר.

אורית זוארץ: המקלט הוא ייחודי והוא מודל בינלאומי שלא קיים -למיטב ידיעתי, בשום מדינה אחרת אבל עדיין ההתייחסות למקלט נעשית לפעמים כאל משהו שהוא ברור מאליו ולא שופטים את מדינת ישראל על פי מה שהיא עושה אלא לפעמים על פי מה שהיא לא עושה.

אורית זוארץ: וזאת כשמדינות אחרות, שנמצאות בדירוג הראשון, לא נשפטות על הנקודה הזו.

אורית זוארץ: אני מקדמת בברכה את שגרירי ארצות הברית mike, you might sit and join us.

אורית זוארץ: יש מספר סוגיות שעלו ואני אשמח לקבל את התייחסות נציגי המשרדים לדוח.

אורית זוארץ: סוגית דמי התיווך שחוזרת על עצמה, כל נושא איוש התקנים במעברים בין משרדי הממשלה, משטרת ההגירה, רשות ההגירה, כל נושא יחידת האכיפה במשרד התמ"ת והפקחים.

אורית זוארץ: בפעם הראשונה אנחנו רואים בדוח התיחסות לתופעת הפליטים והמסתננים שמגיעים ממצרים ולצערי הרב ציינו את סיני כאי מנותק ומבודד.

אורית זוארץ: סיני הוא השטח הריבוני של מצרים ולפי תפיסתי האחראים על מה שקורה בסיני הם המצרים.

אורית זוארץ: ברם, בביקורת על מדינת ישראל נכתב בצורה מפורשת "סיני" ולא היה איזכור לאחריות המצרית על מה שקורה שם, זה נושא שצריך לטפל בו.

אורית זוארץ: נציגי משרד החוץ לא הגיעו לכאן ונעביר אליהם את המסר כיוון שהסוגיה הזו צריכה להיות מטופלת ברמה הבינלאומית.

אורית זוארץ: מדינת ישראל יכולה לקחת אחריות על הקרבנות שמגיעים לשטחה אבל אנחנו לא יכולים לקחת אחריות בטחונית ואחריות על זכויות אדם שמופרות בתוך שטח מצרים ושוב, עצם העובדה שהעבירות נעברות בשטחה של מצרים עדיין לא מסירה את אחריותה של מדינת ישראל על קרבנות שמגיעים הנה.

אורית זוארץ: הנושא הזה עלה בדיון הקודם כשהיה כאן נציג סהרונים ודיבר על השינוי בתוך סהרונים, בהתיחסות לפליטים ולקרבנות, ואנחנו גם נצא לסיור נוסף בסהרונים כדי שנוכל לראות מקרוב מה קורה שם ואיזה התאמות הם עשו אחרי הביקורת שלנו.

אורית זוארץ: לא נעשית אבחנה בין סחר בבני אדם לבין זנות מקומית, זו סוגיה שצריך לתת לה מענה במסגרת ארגונים.

אורית זוארץ: יש הרבה מאד מקרים שעולים על ידם, מקרים של ניצול נשים לזנות ולפעמים אחזקה בכפיה, שלגביה הגבול בין סרסרות לסחר הוא מאד דק לפעמים.

אורית זוארץ: וסוגיה נוספת שנצטרך להתייחס אליה בדיוני ההמשך היא סגירת זרוע סהר וההתחייבות של משרד הפנים להגיע הנה בתחילת המושב הבא ולהציג את החלופה מבחינה ארגונית עם תשובה לשאלה מי נותן מענה.

אורית זוארץ: היה כאן ניצב יואב סגלוביץ' שהתחייב בצורה מפורשת לחזור הנה ולדווח לוועדה מיהם הגורמים שיתנו מענה לסוגיות של סחר בבני אדם למטרת זנות ועבדות.

אורית זוארץ: מונחים בפניכם שני דוחות, אחד של משרד המשפטים שמתייחס לדוח האמריקאי והשני הוא דוח מחלקת המדינה האמריקנית.

אורית זוארץ: כמו כן מונח בפניכם הריכוז שנעשה במחלקת המחקר והמידע של הכנסת.

רחל גרשוני: דוח מחלקת המדינה של ארצות הברית מופק מדי שנה, מחלקת המדינה שם מפרסמת מדי שנה דוח על סטטוס המאבק בסחר בבני אדם במדינות העולם והיא מדרגת אותן לפי רמת ההתמודדות שלהן.

רחל גרשוני: דירוג מספר אחד הוא מדינה שעומדת בסטנדרט מינימלי, דירוג מספר שתים הוא מדינות שלא עומדות בסטנדרט מינימלי אבל עושות מאמצים משמעותיים לעשות כן ודירוג מספר שלש הוא למדינות שלא עומדות בסטנדרטים מינימלים וגם לא מנסות לעמוד בהם.

רחל גרשוני: יש גם רשימת בקרה, watch list שבה מדינות ששיעור הקרבנות שלהן גדל, או שהן לא מילאו אחרי התחייבויות שלקחו על עצמן או שלא חיזקו את המאבק בסחר בבני אדם.

רחל גרשוני: בדוח הזה, מדינת ישראל, זו הפעם הרביעית, נמצאת בדירוג השני, בתור מדינה שעדיין לא עומדת בסטנדרטים מינימלים אבל עושה מאמצים משמעותיים כדי לעשות כן.

רחל גרשוני: השנה בדירוג הראשון היו מדינות כמו בריטניה, איטליה וצרפת ובדירוג השני -שהוא הדירוג הכי גדול מבחינה מספרית, דורגו מדינות מכל מיני סוגים כמו צ'כיה, ברזיל, בולגריה, מולדובה, יפן, שווייץ, מצרים וישראל.

רחל גרשוני: בדירוג השלישי נמצאות איראן, צפון קוריאה ותימן.

רחל גרשוני: ברשימת הבקרה נמצאות אפגניסטן, סין ורוסיה.

רחל גרשוני: אני אנסה לתמצת את הדוח ולא לפרט יתר על המידה כדי שאנשים יוכלו להתייחס אליו.

רחל גרשוני: הדוח מדבר על סחר לזנות וסחר לעבדות, כשהוא מייחד את הדירוג, כפי שיושבת ראש הועדה אמרה, על קרבנות עבדות הנכנסים דרך גבול סיני.

רחל גרשוני: לגבי הסחר בזנות נאמר באופן כללי שמדינת ישראל עושה מאמצי אכיפה ומניעה מְסַפְּקִ ים ועיקר הביקורת מופנית כלפי ההתמודדות עם הסחר לעבדות -הן בזיהוי הקרבנות, הן בהגנה עליהם והן באכיפה.

רחל גרשוני: עובדתית, לגבי הקרבנות: סחר לזנות -כך צויין בדוח, יש קרבנות נשים מברית המוצעות לשעבר או מסין הנתונות בזנות בכפיה.

רחל גרשוני: כמו כן מצוין שארבע נשים מדרום אמריקה אולצו לעסוק בזנות וגם נטען שארגון לא ממשלתי מציין שמספר נשים ונערות ישראליות אולצו לעסוק בזנות והמשטרה לא יכלה לבסס את הטיעון הזה.

רחל גרשוני: אשר לסחר לצורך עבדות, הקרבנות נחלקים לשניים: החלק האחד הוא אנשים הנכנסים דרך גבול סיני, כשחלקם הוחזקו -לטענת הדוח כשִפחות מין או לביצוע עבודות בניה ומשק בית, והחלק השני הוא עובדים זרים חוקיים מסין, נפאל, סרילנקה והפיליפינים שהגיעו באופן חוקי כדי לעסוק בתחומי הבנין, החקלאות והסיעוד וחלקם הוחזקו בעבודות בניה ועבדות, לרבות עיכוב דרכונים, מגבלות תנועה, אי תשלום שכר, איומים ותקיפות.

רחל גרשוני: ההמלצות המרכזיות רובן בתחום העבדות: הגברת האכיפה, זה אומר הגברת החקירות, הגברת העמדות לדין, הגברת ההרשעות.

רחל גרשוני: וידוא שהחקיקה נעשית מכח הסעיפים המיוחדים הדנים בעבדות, עבודת הכפיה וסחר למטרות אלו ולא בעבירות נלוות.

רחל גרשוני: העלאת מספר מפקחי עבודה והמתורגמנים בתחומי החקלאות, הבניה והסיעוד.

רחל גרשוני: הפסקת הכבילה והסרת מגבלות על החלפה חופשית של עבודה על ידי עובדים זרים.

רחל גרשוני: בדיקת מעסיקים בחברות כח אדם בקשר להיסטוריה שלהם עם עובדים זרים כדי להימנע מהפניית עובדים זרים לאותן חברות או מעסיקים שיש להם היסטוריה של התעללות.

רחל גרשוני: חיזוק מנגנוני הזיהוי של קרבנות המגיעים מגבול סיני.

רחל גרשוני: הענקת הגנות וטפול רפואי מלא לקרבנות המגיעים דרך גבול סיני.

רחל גרשוני: אכיפת היישום על דמי תווך מעבר למותר.

רחל גרשוני: הפסקת החזרה החמה, התבשרתי שהיתה הכרעה בבג"ץ בענין הזה, בימים האחרונים.

רחל גרשוני: אלו ההמלצות לגבי העבדות.

רחל גרשוני: לגבי זנות ההמלצה היא המשך חקירת היקף המקרים של ניצול וכפיה של אזרחי ישראל ובאופן כללי ההמלצה היא להקפיד לא להעמיד לדין קרבנות סחר על עבירות שכרוכות אינטגרלית בסחר שבוצע נגדם, כולל עבירות על חוקי ההגירה.

רחל גרשוני: לשבח צויינו החקיקה המקיפה, ההכשרות, המימון של המקלט על ידי המדינה, האשרות ב'1 שניתנות לקרבנות סחר כדי לעבוד בכל תחום, סיוע משפטי וטקס העיטור שאנחנו מקיימים.

רחל גרשוני: כללית, הביקורת הכללית היא שאנחנו מתמקדים בעבירות נלוות ולא בסעיפי הגרעין הקשה, הן בסחר לזנות והן בסחר לעבדות.

רחל גרשוני: יש מספר קרבנות במקלט שלא זכו לאשרות ב'1.

רחל גרשוני: בסחר לזנות היה שבח על מנגנון הזהוי והאכיפה, על המחקר שביצע המשרד לבטחון פנים במסגרת צוות בינמשרדי, מחקר של דפוסי הסחר לזנות, היה שבח על מימון מקלט מעגן, על הועדה ההומניטרית במשרד הפנים שנתנה לקרבן סחר שנסחרה בגיל חמש עשרה, אשרה כדי להתחיל את התהליך ולקבל אשרת קבע.

רחל גרשוני: לגנות צוינו אי יישום חקירות לגבי סחר פנים, אי זיהוי נשים ישראליות שנסחרו לזנות ושוב, החלפת האישומים על סחר בזנות באישומים על עבירות נלוות, במסגרות של הסדרי טיעון.

רחל גרשוני: נעבור לסחר לעבדות.

רחל גרשוני: לשבח נאמר שיש לנו התקדמות ראשונית באכיפה והכוונה גם לחקירות וגם להעמדה לדין.

רחל גרשוני: כשאומרים העמדה לדין זו העמדה ראשונה בענין העבירות האלו.

רחל גרשוני: מימון מקלט אטלס, אכיפה מסויימת של גביית דמי תיווך מעבר למותר, היתה שלילת רשיון של חברת כח אדם בשל גביית דמי תיווך מעבר למותר, "זכותון" שמפיצים לעובדים זרים, תיקון בחקיקה לפיו מותר לפקחים להיכנס לבתים פרטיים בהם מועסקים עובדים זרים כדי לבחון את תנאי ההעסקה, כל זה לשבח.

רחל גרשוני: לגנות צוינו היעדר הרשעות בעבירות הגרעין של סחר לעבדות.

רחל גרשוני: עובד רווחה שלא התערב בקשר למקרה של מהגרת עבודה שנדרשה לספק שירותי מין.

רחל גרשוני: רוב התלונות מגיעות מארגוני הסיוע -לטענת הדוח ולא מן הממשלה והם אומרים שהדבר הזה אושר על ידי זרוע סהר.

רחל גרשוני: מספר הקרבנות מגבול סיני, שזוהו כקרבנות, שהו תקופת ארוכות בסהרונים לטענת הדוח, אחרי שזוהו כקרבנות.

רחל גרשוני: היעדר נהלים יעילים לזיהוי קרבנות סחר לעבדות מבין אלה שנכנסו דרך גבול סיני.

רחל גרשוני: נטען בדוח שארגון לא ממשלתי טוען שישראל עצרה והרחיקה קרבנות סחר לעבדות ללא תיעוד, קרבנות שלא זוהו ככאלה.

רחל גרשוני: נאמר שמשרד הפנים לא ביצע בחינה מספקת של מעסיקים אלא העביר עובדים זרים שעברו התעללות והוצאו ממעסיקיהם למעסיקים חדשים.

רחל גרשוני: נאמר שגורמים ממשלתיים ציינו שהועלו טענות נגד שוטרים מסויימים בגין התעללות וניצול עובדים זרים.

רחל גרשוני: נאמר שארגונים בלתי ממשלתיים ובינלאומיים מבקרים את הנסיונות של ישראל לזהות ולהגן על קרבנות שנכנסים דרך גבול סיני.

רחל גרשוני: נאמר שארגונים לא ממשלתיים ובינלאומיים מבקרים את מדיניות החזרה החמה.

רחל גרשוני: נאמר שלטענת ארגונים לא ממשלתיים ובינלאומיים מספר פקידי הגירה לחצו על קרבנות סחר אשר לאומיותם שנויה במחלוקת שלא לטעון שהם נתיני סודן או אריתריאה.

רחל גרשוני: נאמר שמהגרי עבודה שנכנסו דרך גבול סיני וזוהו כקרבנות סחר לא קיבלו אשרות ב'1 כמקובל אצל קרבנות סחר בבני אדם.

רחל גרשוני: בתחום המניעה, צוין הענין שעובדים זרים לא יכולים לעבור בחופשיות בין תחומים ושארגונים לא ממשלתיים העלו חששות לגבי תיקונים לחוק הכניסה לישראל, לפיהם חופש התנועה של עובדים זרים בין ענפים ובין מעסיקים באיזורים שונים יוגבל.

רחל גרשוני: עד כאן.

רחל גרשוני: אשר לתגובה שלנו, דוח מחלקת המדינה של ארצות הברית תמיד, מאז תחילתו, שימש לנו ככלי עבודה.

רחל גרשוני: הוא חשוב, הוא נותן לנו הזדמנות להעריך את העבודה שלנו, הן לחיוב והן לשלילה ואנחנו תמיד ראינו בארצות הברית שותפה נאמנה למאבק נגד העבדות המודרנית.

רחל גרשוני: כבכל שנה, אנחנו נכנס צוות בינמשרדי ואנחנו נדון בכל נקודה שמופיעה פה, כמו בכל שנה אנחנו נהיה בקשר ישיר עם נציגי ארצות הברית כדי לדון בדוח הזה.

רחל גרשוני: מה שאני אגיד פה הוא לא תחליף לאף אחד מן המהלכים האלה, אנחנו נקיים את המהלכים האלה באמונה.

רחל גרשוני: המסר היוצא מן הדוח הזה הוא שנותרה עבודה לעשות, במיוחד במישור של הסחר לעבדות.

רחל גרשוני: אני יכולה להגיד שאני מסכימה עם זה שנותרה עבודה לעשות אבל, אני גם יכולה להגיד -וכל אדם שיושב מסביב לשולחן הזה מסכים- שנעשתה המון עבודה.

רחל גרשוני: נעשתה המון עבודה ואני רוצה לציין רק את הדברים הכי בולטים שאני מצטערת שחסרים על פי הדוח הזה.

רחל גרשוני: השאר יגידו משרדי הממשלה כפי שיבינו.

רחל גרשוני: חוזרת על מה שאמרה יושבת ראש הועדה, אצלנו בישראל יש מה שאני קוראת 'השילוש הקדוש'; זכויות שמקבלים קרבנות סחר בבני אדם והן: מקלט, סיוע משפטי ואשרות.

רחל גרשוני: וזאת כשאף אחד מן ההסדרים האלה אינו תלוי בשיתוף פעולה עם המשטרה או רשויות אכיפת החוק.

רחל גרשוני: הדברים האלה צריכים לשמש בעיניי, לעולם כולו, כ- best practices, יש לנו פה בסט פרקטיסיס, סיוע משפטי שהוא רחב, הוא לא תלוי במבחן כלכלי, סיגלית תפרט, סיוע שהוא חובק עולם, מקלטים שאני לא ראיתי כמותם באף אחד מן הסיורים שעשיתי, בכל ארצות אירופה כולל בלגיה ומפגש עם פטי סורנס שהיא ה"אמא" של המקלט שלנו.

רחל גרשוני: נפגשתי אתה כמה וכמה פעמים ואני חייבת לומר שהבת עולה על האם מבחינות מסוימות, גם לטווח הארוך שהיא נותנת בעוד שהמקלט בבלגיה לא נותן יותר מששה חודשים ובנוסף, שהיא לא תלויה בשיתוף פעולה עם רשויות אכיפת החוק.

רחל גרשוני: המקלט בבלגיה כן תלוי בזה אז אלה דברים שזועקים להיכלל בתוך בסט פרקטיסיס ולו דעתי היתה נשמעת, צריך להיות חלק בדוח על בסט פרקטיסיס ובעבר היה לי רושם שהוא נמצא אבל לא מצאתי אותו הפעם והם צריכים להיכלל בתור בסט פרקטיסיס.

רחל גרשוני: דבר שני, לגבי הטיעון של המאבק בסחר בזנות, אנחנו אמנם זוכים לשבחים אבל אם אני הייתי קורא תמים של הדוח הזה לא הייתי מבינה שהיתה פה הצלחה עצומה כי עדיין מופיעים הקרבנות מברית המועצות לשעבר, הקרבנות מסיני והקורא התמים, כפי שאני מגדריה את זה בפני הסטודנטים והמתמחים שלי, הקורא התמים לא מבין מזה שאנחנו עברנו ממצב של שלושת אלפים נשים לשנה למצב שאפשר לספור קרבנות על האצבעות של שתי ידים.

רחל גרשוני: את זה אני לא רואה וזה מטריד.

רחל גרשוני: אשר לקרבנות שמגיעים דרך גבול סיני, מה שאני מוצאת פה הם ליקויים, מה שאני לא מוצאת פה הוא הענין שהמדינה נערכה לדפוס חדש, נתנה מקלט וסיוע משפטי לאותם קרבנות שזוהו, זה לא דבר של מה בכך, וזאת כי האנשים האלה נפלו קרבן מחוץ לגבולותינו, העבריינים הם מצרים, הקרבנות אינם ישראלים, הקשר היחיד בין מדינת ישראל לקרבנות הוא שהם נכנסו לגבולות שלנו, אני רואה סימן ראוי לשבח שמדינה נרתמה לדפוס החדש הזה ונתנה מקלט וסיוע משפטי.

רחל גרשוני: אשר לאשרות העבודה, אני מוכרחה לומר שאנחנו בודקים את הענין הזה אבל אין תמימות דעים -אפילו לא במישור הבינלאומי בענין הזה ואנחנו נבדוק.

רחל גרשוני: אני מצטערת מאד שהדברים החיוביים שנעשים לא זכו להתייחסות בדוח.

רחל גרשוני: אני מתעכבת על זה כי למען האמת כשלא נותנים את ההיבט החיובי, קשה לדרבן אנשים לפעול.

רחל גרשוני: מסביב לשולחן יושבים אנשים שפעלו בנדון, שהם לא מקבלים את המשוב החיובי, זה פוגע.

רחל גרשוני: לגבי ההתיחסות לזיהוי קרבנות סחר לעבדות, בודאי שאפשר לחזק את הזיהוי, זה דבר שבכל מדינות העולם צריך לחזק אבל, אני לא ראיתי את ההתיחסות שהייתי רוצה לראות, התיחסות למאמצים הכבירים שנעשו פה ושבאו לביטוי בסדנאות, בסיורים שאני עורכת עם יחידת "עוז", כל חודש, במערך הכשרות רחב היקף וראש רשות ההגירה הראה שכל גוף ברשות ההגירה מקבל הכשרות, עשרות הכשרות, אני בדיוק אתמול ישבתי עם משרד הפנים על עשרות ההכשרות שנעשו במשך השנה - - -

קריאה: לא רק רשות ההגירה.

רחל גרשוני: לא רק.

רחל גרשוני: גם המשטרה, גם הפרקליטות אבל במיוחד אני חייבת לציין את זה כי האמת היא שהרבה מן הזמן שלי ניתן לזה מבחינת בקרי גבול, כל בקר גבול לפי דעתי קיבל הכשרה שזה שבע מאות איש -לפי מה שנמסר לי כאן ברגע זה, וזה דבר שתמיד אפשר לחזק ואני ראשונה שאגיד את זה אבל נעשתה עבודה מאד מאד גדולה ולא מצאנו התיחסות - - -

קריאה: בואי נגיד כך, בשלוש השנים האחרונות יש התקדמות, כל ההתקדמות לא באה לידי ביטוי בדוח, צריך לעצור את הדבר הזה.

רחל גרשוני: אומר לך, יכול להיות שאתה לא טועה, אנחנו כל שנה מעבירים למחלקת המדינה של ארצות הברית דוח מפורט מאד והשנה הבאנו -גם כהקדמה את כל הנקודות העקריות כדי שיהיה ברור, אנחנו גם בקשר ישיר עם נציגי מחלקת המדינה, אנחנו לא מצפים לתמימות דעים, אל תטעה, ואנחנו לא מצפים, אם היה דירוג של אחד וחצי אז אולי הוא היה רלבנטי אבל, לא תמיד יש - - -

אורית זוארץ: אם נשווה את המצב בישראל היום לעומת המצב לפני ארבע שנים, הפער הוא מאד מאד גדול.

רחל גרשוני: בכל אופן, כדי לסיים את ההתייחסות שלי, לא ראיתי התיחסות לתפקיד של הממונה על עובדים זרים במשרד התמ"ת, וזה אדיר - השינוי שנעשה בחקיקה, שיש עכשיו אדם שיכול להגיש תביעות.

רחל גרשוני: זה תקדימי.

רחל גרשוני: ולא ראיתי גם התיחסות - - -

שלמה מולה: האם אתם עושים השוואה עם ביקורת שמדינות אחרות מקבלות ועם התהליכים שהן עושות?

שלמה מולה: לעשות השוואה בינלאומית.

שלמה מולה: כך אנחנו נדע אם זה מגמתי, לראות את זה ב - -

רחל גרשוני: לא, אני לא אמרת שזה מגמתי וזו לא הנקודה שלי.

רחל גרשוני: ראה, אני משווה את מה שאמרו עלינו - כמו שאמרה יושבת ראש הועדה, על הקרבנות ממחנות העינויים בסיני למה שאמרו על מצרים.

רחל גרשוני: לגבי מצרים, קראתי את הדוח על מצרים וההתיחסות היא מינורית.

שלמה מולה: חמור מאד.

שלמה מולה: רע מאד.

רחל גרשוני: ההתיחסות היא מינורית, יכול להיות שצריך לקרוא את הדברים ביחד, אני לא יודעת, אני אומרת מה שאני יודעת.

שלמה מולה: כאילו אנחנו - - -

אורית זוארץ: ישות נפרדת.

רחל גרשוני: דבר אחרון, היתה הרשעה השנה, בתיק של עבודת כפיה שלא מוצאת ביטוי בדוח אבל זה חשוב, חשוב לציין, היה תיק של סחר לנטילת איברים מן הגוף השנה.

רחל גרשוני: תקדימי במישור הבינלאומי.

רחל גרשוני: עם כל זאת, אני לא רוצה להיכנע -ואמרתי את זה לאורלי, אני לא רוצה להיכנע לפיתוי ולהיות בעמדה הגנתית שבה אני אומרת "כל העולם כולו נגדנו" כדברי יורם טהר-לב, אני לא רוצה, אני כן רוצה ללמוד מן הדוח אבל, אני כן רוצה שתהיה לכל הגורמים פה תמונה מלאה, כי בלי תמונה מלאה, לא נעשה שום דבר.

שלמה מולה: זה שאנחנו נעשה בקרה, גם מול הדוח - זה בסדר גמור אבל כשקראתי את הדוח, עלה בפניי המאמץ העילאי שעושים גם בחקיקה וגם בפעולות אופרטיביות כדי לעזור לאותם קרבנות סחר ואני כן רוצה שהמדינה שלנו תיחשב נאורה ואין ספק שאם בדוח משווים אותנו עם מצרים ועם מה שקורה בסיני, אז משהו השתבש בתהליך, משהו לא בסדר, זאת אומרת, לא שאנחנו לא נבדוק את עצמנו ויכול להיות שצריך להעלות את דרג המעורבים בתהליך שלנו עד לרמה של ועדה בסנאט או בקונגרס שעוסקת בעניינים בסוג זה.

שלמה מולה: כמו שלנו יש ועדה בכנסת, יכול להיות שאנחנו צריכים להגיע לשם ולומר שאין זה הוגן שכותבים עלינו דוח כזה.

שלמה מולה: במסגרת תכנית העבודה שלכם לקראת שנה הבאה, יצטרך אולי להיות מאמץ שלנו מול מחלקת המדינה, שעובדות לפחות יגיעו -ואני אשתמש במושג דוח מוטה, שלא יהיה דוח מוטה.

שלמה מולה: אנחנו נעשה בקרה על עצמנו, לא נוותר לעצמנו אבל בשום פנים ואופן אני לא מוכן שאנחנו נוציא את דיבתה של הארץ רעה -מה שלא מגיע לנו, לפחות מה שאני מתרשם ולכן, גם אם צריך לכתוב דוח של הועדה שמפנה למחלקת המדינה, באמצעות משרד החוץ יחד עם משרד המשפטים למחלקת המדינה כדי להפריך לפחות חלק ממה שאולי לא נכון, לבוא ולהגיד ולציין מה שנעשה, את הדרך הארוכה שנעשתה מלפני חמש או שש שנים להיום, אחרת לא תהיה לנו מוטיבציה.

שלמה מולה: אני לא רוצה להשתמש במלים שמשתמשים בהן על פגיעה בנו כביכול אבל לא נוכל להשלים עם סיטואציה כזו בשום פנים ואופן.

שלמה מולה: מערכת ההסברה הישראלית עוסקת בכל הנושאים המדיניים וזה חלק מדמותה של המדינה שלנו.

שלמה מולה: אנחנו לא נוכל לוותר, מה שטוב במדינה שלנו הוא שהיא נאורה ואם משווים אותנו למה שקורה בסיני, מקום שלא שייך לנו, ומשליכים את מה שקורה בסיני אלינו אז זה רע מאד, שיואילו בטובם ושיפתרו את הבעיה של סיני, לא על גבי דמותה של המדינה במה שלא נכון.

שלמה מולה: שוב, כשאני אומר את זה, זה לא אומר שאנחנו לא נעשה בקרה על עצמנו ואני למשל בעד למצוא כמה שיותר מקומות עבודה לאותן נשים ודעתי ידועה, אבל, שוב, זה החלק ההומני לחלוטין ולא על מה שלא מגיע לנו, ש"נחטוף" דוח.

שלמה מולה: אני הייתי מאד כעוס כשקראתי את הדוח כי אני יודע מה עושים פה, זה לא נכון מה שנעשה עם הדוח.

אורית זוארץ: תודה רבה לחבר הכנסת מולה.

אורית זוארץ: אנחנו משוחחות על זה, לשאלה איך מתייחסים למדינת ישראל, והדברים דומים לנעשה בבית הספר, כשיש את התלמיד המצטיין ומצפים ממנו ליותר, ולעומתו, התלמיד החלש יותר מקבל לפעמים יחס של סלחנות אז זה אולי יכול להסביר את הביקורת שנמתחת עלינו.

אורית זוארץ: האמת היא שאנחנו שואפים להיות חלק ממדינות המערביות ואנחנו חלק מן ה oecd כמדינה מתועשת ומתקדמת אבל בכל מה שקשור לזכויות אדם עדיין יש מה לעשות.

אורית זוארץ: אין ספק שבמדינות אחרות באירופה יש הפרה של זכויות אדם לא פחות מאשר בישראל אבל ההתיחסות אליהן היא קצת אחרת.

אורית זוארץ: ארצות הברית היא ידידה של מדינת ישראל ומסייעת לנו בתחומים רבים אבל עדיין, בהתייחס לדוח, לא ממש רואים את השינוי, את המגמה של השינוי בארבע השנים האחרונות, זה לא בא לידי ביטוי בדוחות האחרונים.

אורית זוארץ: הייתי בארצות הברית לפני קצת פחות משנה, ונפגשתי עם גורמים במחלקת המדינה, הייתי גם באו"ם וגם רחל גרשוני היתה בארצות הברית והצגנו בגוף ראשון, אני הצגתי את הדברים כיושבת ראש הועדה, מן ההיכרות שלי ומן התפקיד של הועדה שהוא לבקר ולפקח על פעולות הממשלה.

אורית זוארץ: סלחנות היא לא הצד החזק שלי ואתם נחשפים לזה בישיבות ואנחנו דורשים מן הממשלה לטפל בסוגיות האלו והעליתי את החוזקות שלנו וגם את הביקורת שיש ואת התהליכים ואת השינויים אבל הדבר לא בא לידי בטוי.

אורית זוארץ: ודבר נוסף לגבי הפעילות שלנו בזירה הבינלאומית: התקיים דיון באו"ם על זכויות האדם ולצערי הרב מדינת ישראל בחרה להחרים את הדיון.

אורית זוארץ: מאד התפלאתי וכשחזרתי לארץ פניתי אל הגורמים הרלבנטים במשרד ושאלתי למה אנחנו מחרימים?

אורית זוארץ: למה אנחנו לא שולחים משלחת של ארגונים חברתיים שמטפלים בזה וארגונים חברתיים שמקבלים סיוע מן המדינה, של משרדי ממשלה, של נציגי המקלט, של נציגי הסנגוריה, שיבואו ויציגו את הפן הזה של מדינת ישראל שכל כך עושה.

אורית זוארץ: התשובה שקיבלתי היתה שבמקרים שאנחנו משתתפים בדיונים האלה בדרך כלל מנצלים את זה כדי לתקוף את ישראל על רקע פוליטי.

אורית זוארץ: לי זה מאד חרה ברמה האישית כי מדינת ישראל עושה הרבה כדי להגן על זכויות אדם ולהגן גם על זכויות של קרבנות גם סחר לעבדות וגם על אלו של קרבנות סחר לזנות ולצערי הרב זו התשובה שקיבלתי.

אורית זוארץ: אשמח לשמוע אם יש שינוי במדיניות ובהתיחסות.

ורד פאר סוויד: כשקיבלתי את הדוח הופתעתי.

ורד פאר סוויד: הוא לא משקף את המציאות.

ורד פאר סוויד: מן הראוי היה שמחלקת המדינה אמריקנית -אם היא מתייחסת ברצינות לדוחות האלה, תשלח לכאן נציגים ותראה את העשייה.

ורד פאר סוויד: מדינת ישראל היא אחת המובילות בעולם -מעבר לנושא של הפניית לקוחות שלא אתייחס אליו, אני חושבת שכל הפרמטרים בשינוי שמדינת ישראל עשתה בשנים האחרונות, כולל הקצאת תקציבים, כולל פעילות של כל משרדי הממשלה, עצם היות הועדה כאן בכנסת ועוד.

ורד פאר סוויד: ברשות לקידום מעמד האשה יש מאגר מידע שאנחנו נותנים ממנו לכל יועצת לקידום מעמד האשה שמבקשת מידע על סחר בנשים, המענים שיש כאן לא קיימים בהרבה מדינות באירופה.

ורד פאר סוויד: יכול להיות שמקבלים דוח כתוב מכל מדינה והוא עובר ממדינה למדינה ובדוח הזה יש התיחסות לדברים האלה, אני לא יודעת איך להגיד את זה אבל דוח רציני צריך להיעשות על ידי מראה עיניים, על ידי ריענון ופגישה עם מי שנמצא במקלטים, עם האוכלוסיה המקצועית שמטפלת בזה וזה אחד התחומים שבו מדינת ישראל צריכה להתגאות בהם והיא עברה שינוי מדהים.

ורד פאר סוויד: אני לא יכולה לקבל את ההסבר שהציפיות מאתנו הן שונות כי צריך איזושהי הוגנות כלפי האנשים שעובדים את עבודת הקודש הזו.

ורד פאר סוויד: אני לא יודעת אם יש עוד מדינה בעולם שבה ראש ממשלה ונשיא מעניקים עיטור לאנשים שנאבקים בתחום הזה ומעלה את זה על נס ולכן קשה לי לקבל את הדברים.

ורד פאר סוויד: לגבי הסחר בבני אדם, הפרמטרים שמתבקשים מישראל, כשיש עלייה מאד גדולה במספר הפליטים ומסתננים או מהגרי עבודה שנכנסים אליה, במספר מבקשי מקלט כמו שנאמר כאן בהערות כרגע, המספרים שלהם שונים לחלוטין ממספרים שמתמודדים אתן מדינות אחרות בעולם ולכן, מחלקת המדינה -אם היא מתייחסת ברצינות, עליה לשלוח נציג שיראה את הדברים ותראה את השונות בעין.

ורד פאר סוויד: אני משוכנעת בתמימות שאין מדינה בעולם שתוביל לפנינו מלבד אי אלו מדינות ליד סקנדינביה ואני לא בטוחה שבארצות הברית עצמה מתקיים אותו תהליך שקיים כאן.

ורד פאר סוויד: הצטרפה לדיון נציגת משרד החוץ ונשמח לשמוע את התייחסותך.

שרה רובינשטיין: ראשית אתייחס לדברים שעלו.

שרה רובינשטיין: קודם כל יש שיתוף פעולה מאד חיובי עם מחלקת המדינה האמריקנית, גם בהעברת חומרים מראש, אנחנו בשנה הזו ארגנו -באמצעות השגרירות שלנו פגישה עם גורמים ממחמ"ד.

שרה רובינשטיין: עלתה טענה שאין ביטוי להתקדמות שנעשתה פה אבל מצד שני אין לנו שליטה - - -

שלמה מולה: זה בדיוק התפקיד של משרד החוץ.

שלמה מולה: אם - -

שרה רובינשטיין: אז כפי שציינתי, - - -

שלמה מולה: אם או המשרדים האחרים לא היו עושים את העבודה אז לא היינו באים בטענות.

שרה רובינשטיין: אני לא הפרעתי לְךָ, תן לי לסיים.

שרה רובינשטיין: אנחנו מדברים על המאמצים שנעשים במשרד החוץ ושוב, יש שיתוף פעולה מאד הדוק עם מחמ"ד, ארגנו את הביקור, אנחנו נפגשים עם הגורמים כדי להביא את הדברים לידי ביטוי, צריך לראות גם את הפרספקטיבה הבינלאומית.

שרה רובינשטיין: גם האמריקאים עצמם מדרגים את עצמם במספר שתים זאת אומרת שאנחנו נמצאים בחברה טובה במרכאות - -

שלמה מולה: לא, ממש לא, אני רוצה להיות טוב יותר ובנוסף לא הייתי רוצה להשוות את - - -

שרה רובינשטיין: אז כמובן שהשאיפות שלנו הן שהדברים יבואו לידי ביטוי ואנחנו מנסים, גם את המסקנות של הדוח הקודם ניסינו לשפר באמצעות הביקור וכו'.

שרה רובינשטיין: ננסה גם לקראת הדוח הבא.

שלמה מולה: למה החרמתם את הכינוס?

שרה רובינשטיין: לגבי הכינוסים, אני לא יודעת על איזה כינוס מדובר, אני משתתפת בהמון ועדות, גם בז'נבה וגם בניו יורק, לגבי זכויות אדם, אנחנו לא מחרימים שום דבר, אנחנו באים לכל הועדות ויש לנו נציגות באו"ם בז'נבה שמיוחדת למועצה לזכויות אדם.

שרה רובינשטיין: זה מה שהיא עושה.

שרה רובינשטיין: יש דיונים קונקרטיים וספציפיים מאד שניתן לספור אותם על יד אחת שמדינת ישראל -באמצעות נציגים שלנו, מחליטה לא להגיע אליהם בגלל שזה מנוצל פוליטית נגדנו.

אורית זוארץ: אני מדברת על הדיון שהיה דיון קונקרטי שהמדינה בחרה לא להגיע.

אורית זוארץ: מדובר על זכויות אדם.

אורית זוארץ: אני יכולה לבדוק.

אורית זוארץ: התשובה שקיבלתי ממשרד החוץ היתה שבחרנו לא להשתתף.

שרה רובינשטיין: אני לא יודעת מי ענה לך, זה התפקיד שלי, אני כל הזמן מייעצת לוועדות, גם של סחר בבני אדם, אנחנו מגישים תגובות לכל הדוחות ומגיעים לכל הדיונים.

שרה רובינשטיין: ככלל יש שיתוף פעולה מלא ונציגים קבועים שלנו שמשתתפים בדיונים האלה כולל משלחת מיוחדת שלנו בז'נבה.

שלמה מולה: אני משתתף במשלחת לאירופה, גם של האיחוד האירופי ויש ועדות של זכויות אדם.

שלמה מולה: לא פעם, לא פעם ממשרד החוץ אנחנו מקבלים איזושהי אי נחת מסויימת כי אנחנו מגיעים לדון שאמור להיות מנוצל לרעה.

שלמה מולה: עצם העבודה שלא מגיעים, שמחליטים לא ללכת אפילו כדי להתעמת ואסטרטגית עדיף לפעמים להתעמת - - -

אורית זוארץ: בוודאי.

שרה רובינשטיין: שוב אני אומרת, זה מה שאנחנו עושים, אני לא יודעת באיזה דיון מדובר אבל יש לנו משלחת קבועה לאו"ם שמגיעה כל יום לדיוני מועצת זכויות אדם, זה התפקיד שלה, היא מגיעה לכל המושבים, אני נוסעת לתגבורים, אני משתתפת.

שרה רובינשטיין: אם יש דיון קונקרטי של דבר שמפחדים שהוא ינצל לרעה כי הוא בא עם משהו מיוחד אז מחליטים לא להגיע אבל ככלל יש שיתוף פעולה מלא ונוכחות מלאה.

אורית זוארץ: היתה הזדמנות להגיע ולא הגיעו אבל אני מוכנה להעביר אליך את המועד.

אורית זוארץ: אבקש ממשרד החוץ - - -

שרה רובינשטיין: נמצא פה מנהל מחלקת צפון אמריקה, מרטין פלד.

אורית זוארץ: נושא נוסף שעלה מול משרד החוץ הוא פיקוח ובקרה על מהגרי עבודה שמגיעים לישראל עוד לפני הגעתם לארץ, ברמת השגרירויות והקונסוליות.

אורית זוארץ: זה עלה לא פעם בדיוני הועדה, זה עלה בפני סגן שר החוץ אילון ואנחנו, לאורך כל הדיונים, קיבלנו תשובות לפיהן נעשית בדיקה, גם במשרד החוץ וגם במשרד התמ"ת.

אורית זוארץ: עולה צורך בפיקוח על ההליך, בפיקוח ובקרה בקונסוליות עצמן, בשגרירויות, על מהגרי עבודה שמגיעים לארץ והתשובה שניתנה לוועדה היא שהקונסול הוא הבקר שמפקח על מהגרי עבודה שמגיעים לארץ והוא עובר על כל הבקשות והפניות.

אורית זוארץ: הנושא הזה עלה כנושא חסר מול משרד החוץ.

אורית זוארץ: השאלה היא אם יש לכם כוונה -כי בדיונים הקודמים כן היו כוונות, לשנות את המציאות הזו, לצרף אולי קונסול עבודה או נציג שיבחן את הבקשות האלו בצורה יותר מעמיקה.

אורית זוארץ: אנחנו מדברים על הפרה של זכויות אדם עוד לפני שהגיעו לישראל, בתהליך ההגעה שלהם לחברות כח אדם בארץ המוצא ואחר כך לחברות כח האדם בארץ.

אורית זוארץ: הקונסוליה היא הגורם המתווך.

אורית זוארץ: אין אפשרות שמישהו יגיע לארצות הברית, למשל, לעבוד, בלי שהוא עבר דרך השגרירות או הקונסוליה, עבר תחקיר ושאלון מעמיק.

אורית זוארץ: התשובה שקיבלנו היא, כאמור, שהקונסול עושה את זה וביחד עם כל התפקידים הנוספים שהקונסול צריך לעשות זה לא סביר שהוא יהיה הבקר והפקח על חוזה התקשרות של העובדים ועל הסינון שלהם בדרך לישראל.

שרה רובינשטיין: אני לא באתי מן התחום הקונסולארי ורק אצביע על נקודה אחת.

אורית זוארץ: את אחראית על זכויות האדם במשרד החוץ.

שרה רובינשטיין: בלשכה המשפטית אני אחראית על זכויות אדם אבל לא על התחום הקונסולרי.

שרה רובינשטיין: מה שכן אומר הוא שנעשית עבודה באמצעות חלופת ברושורים בשפות שנות שמתורגמות באמצעות הקונסולים לענין הפצת המודעות לטובת סחר בבני אדם.

שרה רובינשטיין: גם רחל גרשוני תוכל להרחיב על כך כי זה נעשה בשיתוף פעולה איתה.

שרה רובינשטיין: זה על מנת להרחיב את המידע לגבי התופעה ולגרום לנשים לא להגיע או לשקול את צעדיהן.

שרה רובינשטיין: לגבי הדברים האחרים, נבדוק באמצעות הגורמים הרלבנטים.

אורית זוארץ: על איזה חלק את אחראית?

שרה רובינשטיין: אני אחראית מול האו"ם, מול הנציגויות בז'נבה ובניו יורק, על כל הענין של ועדות והחלטות בנושא זכויות אדם.

שרה רובינשטיין: יש בלשכה המשפטית מחלקה שמתעסקת עם התחום הקונסולארי ועובדת מול נציגי משרד הפנים ומול הקונסוליות בעולם.

שרה רובינשטיין: מרטין פלד הוא במחלקה המדינית של צפון אמריקה.

אורית זוארץ: הדיון היום הוא על סחר בבני אדם.

אורית זוארץ: בדוח היתה ביקורת על כל מה שקשור בתחום הזה של סחר בבני אדם ומהגרי עבודה שמגיעים לישראל.

אורית זוארץ: מן הראוי היה שיגיע אדם מתוך משרד החוץ שמטפל בנושאים האלה, זה לא ייתכן ששולחים או ממישהו שמטפל בצפון אמריקה.

שרה רובינשטיין: הוא מטפל מול מחמ"ד ולכן הוא נשלח לכאן.

אורית זוארץ: מול מחמ"ד זה חשוב מאד אבל אנחנו מדברים פה על הנושא כולו.

אורית זוארץ: אני אתייחס לזה בסיכום, כי נבקש לקיים דיון במעמד שר החוץ או סגנו ואנחנו מבקשים שתציגו תכנית עבודה רחבה וכוללת של משרד החוץ בנושא הזה.

אורית זוארץ: אם זה מול מדינות המקור שמשם מגיעים מהגרי העבודה והקרבנות ואם זה ברמת ההעברה שלכם מול מחלקת המדינה.

אורית זוארץ: נצטרך לעשות דיון.

אורית זוארץ: הוא יתקיים במושב הבא.

שלמה מולה: האם קיימתם דיון בתוך משרד החוץ על הדוח?

שרה רובינשטיין: כמובן.

אורית זוארץ: האם יש תכנית עבודה שנתית לטיפול בקרבנות סחר?

שרה רובינשטיין: יש לנו תכניות עבודה בתוך המחלקות השונות ויש תכנית עבודה.

שרה רובינשטיין: מי שמרכז את הנושא זה האגף לארגונים בינלאומיים במשרד החוץ, יש מחלקת זכויות אדם שם והיא מרכזת את כל הנושא וכן, יש תכניות.

אורית זוארץ: האם יש נציגות לוועדת המנכ"לים?

אורית זוארץ: והאם הם באים לידי ביטוי?

שלמה מולה: האם לא מטריד אתכם שכל שנה אנחנו מתרשמים שאנחנו עושים עבודה -ובאמת עושים עבודה ושאנחנו "חוטפים" כל שנה בדוח, האם זה לא מטריד את משרד החוץ?

שרה רובינשטיין: אני יכולה לחזור על הדברים שאמרתי קודם.

שרה רובינשטיין: כמו שציינתי, אנחנו מקיימים -בשיתוף עם רחל, מקיימים דיון לגבי הדוח בכל שנה.

שלמה מולה: לא אמרתי שאין לכם שיתוף פעולה עם רחל, שאלתי אותך על- - -

אורית זוארץ: אנחנו אוהבים תכניות עבודה עם לוחות זמנים ויעדים ומטרות וכשאנחנו מדברים על חלק מתהליכי עבודה כפי שעשינו במשרד ממשלה אחרים, אם זה במשרד הפנים, אנחנו - - -

שלמה מולה: אם לא היה עושה את העבודה בתחום הבריאות ולא היה מטפל באותן נשים אז לא היינו שואלים את אותן שאלות אבל - - -

שרה רובינשטיין: אבל כבר אמרתי שאנחנו מעבירים את המסרים לשגרירות האמריקנית גם באמצעות השגרירות שלנו בארצות הברית.

שרה רובינשטיין: אתם שואלים שתי שאלות, האחת, איך העבודה לא באה לידי ביטוי בדוח והשניה שאתם שואלים היא איזו פעילות משרד החוץ מבצע.

שרה רובינשטיין: לגבי החלק הראשון יש מגבלה ולגבי הדבר השני, כפי שאמרתי, גם בדוח המשרד, באמצעות הגורמים הרלבנטים, אנחנו פועלים מול השגרירות האמריקנית בארץ ואנחנו פועלים עם שגרירות ישראל בוושינגטון מול המחמ"ד, שלחנו את רחל גרשוני בשנה שעברה על מנת להשפיע על הדוח והגענו לביקור משמעותי.

שלמה מולה: אבל במבחן התוצאה - - -

אורית זוארץ: בסוף הדיון נזמן את משרד החוץ ונעשה דיון ממוקד מול משרד החוץ בו נבקש תכנית עבודה.

אורית זוארץ: העבודה של מדינת ישראל היא לא רק מול מחמ"ד ומול ארצות הברית אלא גם מול מדינות המקור שמשם מגיעים.

שרה רובינשטיין: זו נקודה שציינת לפני כן ו - - -

אורית זוארץ: זו נקודה מרכזית.

אורית זוארץ: הועדה הכאן היא ועדה למאבק סחר בבני אדם ולא ועדה לקשרי חוץ ולחיזוק היחסים עם ארצות הברית.

שרה רובינשטיין: זה לא רק עם ארצות הברית אלא גם עם הגורמים באו"ם ויש את הקונסולים שנמצאים ברחבי העולם וכמו שאמרתי, אני לא אחראית על התחום הזה אבל יש עבודה שמתבצעת מולם למשל באמצעות הפצת ברושורים עם תרגומים לכל השפות, כדי למנוע מגורמים לנצל את מדינת ישראל ואת הכניסה אליה.

אורית זוארץ: אנחנו נקיים דיון רחב יותר.

אורית זוארץ: האם מר פלד רוצה להוסיף משהו?

מרטין פלד פלקס: אין לי מה להוסיף.

אורית זוארץ: נקיים אם כן דיון מסודר ונבקש תמונה רחבה, לא תמונה מצומצמת.

שרה רובינשטיין: אני חושבת שנתתי תמונה רחבה.

אורית זוארץ: אבל את לא אחראית על הצד הקונסולרי.

אורית זוארץ: נתקדם.

גלעד נתן: באופן כללי, לא בכל תחום נערכים ראיונות לעובדים זרים אלא רק בתחום של סיעוד, לא בבנין.

גלעד נתן: גם בסיעוד יש לנו בעיות והן לאו דוקא של משרד החוץ, משרד החוץ לא מחזיק שגרירות בסרי לנקה, הוא לא אשם שמשרד הפנים נותן אשרות למדינה שאין בה שגרירות.

גלעד נתן: אין מי שיקיים את הראיון ואם מקיימים אותו בכלל אז זה בנוהל וידאו.

גלעד נתן: משרד החוץ גם העיר בעבר שיש בעיה עם מקרים שבהם משרד הפנים מאשר היתרים.

גלעד נתן: הסכם בילטראלי בין המדינות הוחלט ב- 2005 ומאז אנחנו כל שנה מקבלים דחייה של ההסכם.

גלעד נתן: רק עכשיו התקבלה החלטה, באיחור של שבוע מן החלטה האחרונה -שפקעה ב-30 ביוני, לאפשר להמשיך להביא עובדים לסיעוד כי בתחום הבנין סוגרים את זה, ועל סינון עובדים - יש עוד דחיה של שנה שבמהלכה ייערך פיילוט אז זה לא רק משרד החוץ.

גלעד נתן: ההסכם פותר בעיות רבות ונכון, יש כאן התיחסות שהיא פחות טופחת על השכם אבל יש בעיות שלא עולות בדוח מחלקת המדינה האמריקנית וכשהן יעלו מחר אז תהיה הורדה.

גלעד נתן: יש התעלמות מן הנושא של העסקה של מסתננים ומבקשי מקלט שמועסקים פה בלי שום מעמד והרבה פעמים בתנאים של עבדות ומשרד הפנים ממשיך להעסיק אותם מצד אחד ולתת אשרות מצד שני, - - -

שלמה מולה: אתה אומר שיש דברים ש - - -

גלעד נתן: זה נושא שעולה בוועדת הכנסת.

אורית זוארץ: זה נושא שהוא פרוץ ולא מטופל.

גלעד נתן: אבל בעוד שנה אנחנו נשמע על זה כאן.

גלעד נתן: אי אפשר להמשיך להתעלם מזה שיותר ויותר תביעות מגיעות על העסקה בתנאים שלא עולים בקנה אחד עם החוק.

גלעד נתן: משרד התמ"ת ממשיך לספר על איך הוא ממשיך לנסות לגייס פקחים של עבודה שיעשו ביקורת על זכויות העובדים ולפני שנה אישרו תקנים אבל אנחנו עדיין מחכים להם ונמשיך לחכות להם עוד שנה.

גלעד נתן: בדוח הזה נותנים הרבה דברים למשטרה אבל המשטרה - - -

אורית זוארץ: נמשיך את הדיון.

אורית זוארץ: נעבור בצורה מסודרת.

גלעד נתן: הנושא מטופל במדינות אחרות בצורה מאד יפה אבל הדגש הוא כבר במשך שנתיים על סחר בתנאי עבודה ולדגש הזה אין מענה.

יולי יואל אדלשטיין: מבחינתנו אנחנו רואים את הדוח הזה כמאכזב אבל אנחנו לא עובדים של הדוח אלא שאנחנו עושים את הפעילות הזו משך מספר שנים כי זו החלטה של המדינה לטפל בנושאים האלה ואנחנו נמשיך לטפל בהם עם הדוח או בלי הדוח, זה מאכזב שהדוח לא מצביע על מה שנעשה במשך ארבע השננים האחרונות אבל אני אומר לך שאנחנו -מתוך החלטה, זו החלטה של הממשלה לטפל בסוגיות האלו, בין אם יהיה דוח ובין אם לאו, אנחנו עושים את שלנו כמיטב יכולתנו.

יולי יואל אדלשטיין: זה תחום לא פשוט.

יולי יואל אדלשטיין: קודם כל רק להכניס לתודעה של העובדים, למודעות שלהם, שיש תחום כזה וצריך למקצע את העובדים - אלה לא דברים פשוטים, אפשר להדיר "על השולחן" אם זה סחר או לא אבל בשטח הדברים יותר מורכבים ואנחנו באמת המון עושים המון פעולות וכמו שגברת גרשוני ציינה, אנחנו נעזרים בכל אמצעי שיש - בהדרכות ובהכשרות ובריענונים על מנת להביא את העובדים למודעות ולרגישות הרצויות.

יולי יואל אדלשטיין: לא סיימנו, יש המון בעיות, יש המון תקלות, אני מקבל דיווחים - - -

שלמה מולה: יש שנתיים שלמות של התעלמות מצד משרד הפנים או מצד גופים אחרים שעוסקים בענין של פליטים ועובדים עבודה שהיא עבדות.

שלמה מולה: שאלת זכויות האדם לא מסתפקת במה שאמר הדוח מן הבחינה שאתה מנתק את עצמך.

שלמה מולה: אני מבין שאתה אומר שהם מסתננים והם בלתי חוקיים, עשינו להם טובה שהוצאנו אותם מן הכלא ואני יכול להבין את זה אבל, מן הנקודה של זכויות האדם אני לא יכול להבין וודאי וודאי שבמחלקת המדינה לא יבינו אותנו.

אורלי שמואל: קודם כל לא כל מי שהגיע דרך מצרים הוא קרבן סחר.

אורלי שמואל: יש למקד את הדיון.

אורית זוארץ: הדבר עלה לא פעם בדיוני הועדה.

אורית זוארץ: אותם אנשים שמגיעים ממצרים -ואני אגיד 'מצרים' כי סיני היא מצרים אם נרצה או לא נרצה, הם מגיעים ממצרים והם מנוצלים כאן בתוך שטח ישראל.

אורית זוארץ: יש כאן שאלה נוספת, לגבי ההיתרים שלא ניתנו לקרבנות שכבר אותרו וזוהו ככאלה.

אורית זוארץ: יש כאן מספר קרבנות שנמצאות במקלט, שהועברו מסהרונים, שמונה נשים מסהרונים, שמונה נשים שנמצאות כאן תקופה ארוכה.

אורית זוארץ: יש נוהל במשרד הפנים שמתיר את הנושא הזה ולפיו, ברגע שמישהי אותרה כקרבן והיא עוברת למקלט אז היא אמורה לקבל היתר באופן אוטומטי.

אורית זוארץ: יש כאן נשים שלא קיבלו היתר ונמצאות זמן לא מבוטל במקלט.

אורית זוארץ: יש גם גברים ב"אטלס" במצב דומה.

אורלי שמואל: קודם כל מדובר בתופעה רחבה שכרגע נבחנת על ידי כלל משרדי הממשלה הרלבנטים, רחל גרשוני נפגשה עם המנכ"ל שלנו וגם אני ומיכל נוכחנו בישיבה.

אורלי שמואל: מדובר בתופעה חמורה ולא פשוטה בכלל, לא ברור גם באילו מספרים מדובר, אנחנו יודעים שהן עוברות איזושהי מסכת של עינויים במצרים וכנראה גם בדרך לישראל ואז הן מגיעות.

אורלי שמואל: אנחנו -כממשלה, לא משתחררים מאחריות כלפי אותם נשים וגברים והסוגיה הזו כן תיבחן על ידי משרדי הממשלה ונראה איך לפעול.

אורלי שמואל: אנחנו מקווים שרחל תוכל להוביל את הצוות שיבחן את הדברים וגם יתן פתרון הולם.

אורלי שמואל: יש לתת פתרון אבל בגלל שלא מדובר במקרה בודד או במקרה חריג אלא בתופעה כוללת עלינו לבחון אותה.

אורית זוארץ: אני מדברת על שני צירים, האחד הוא לבחון את התופעה הכוללת של קרבנות שמגיעים ומגיעות דרך הגבול המצרי לתוך שטח מדינת ישראל והם פליטים או קרבנות או מסתננים שנעשתה כלפיהם עבירה, עליהם יש אחריות הומניטרית של מדינה ישראל והיא לא תתנער מזה.

אורית זוארץ: אנחנו חתומים על אמנות בינלאומיים ואנחנו רוצים להיות חלק מן המדינות המתקדמות ומצד שני כשמגיעים מאפריקה אז ההתייחסות שלנו יותר מקלה.

אורית זוארץ: יש שמונה קרבנות שנמצאות במקלט לפחות שמונה חודשים.

אורית זוארץ: לא צריך לבחון כאן תופעה כוללת.

אורית זוארץ: הן לא יכולות לצאת מן המקלט ולא יכולות לעבוד.

סיגלית זהר: הן יוצאות אבל לגבי הנשים, מתוך כל הנשים שיצאו מן המקלט הוגשה בקשה רק לגבי נפגעת אחת.

סיגלית זהר: הבקשה שלה תלויה ועומדת כבר שנה.

סיגלית זהר: עם כל הכבוד לרעיון לגבש צוות ושרחל גרשוני תנהל אותו, יש נוהל של משרד הפנים והוא אמור להפעיל את שיקול דעתו.

סיגלית זהר: עליו להחליט אם הנוהל חל או אם יש לשנותו.

סיגלית זהר: יחד עם זאת לא יעלה על הדעת שבקשה תהיה תלויה ועומדת שנה.

אורית זוארץ: מה קרה עם הקרבנות מברית המועצות לשעבר?

סיגלית זהר: הגשנו בקשה לגבי גבר אחד ולגבי אישה.

סיגלית זהר: הבקשות תלויות ועומדות שנה.

סיגלית זהר: שנה.

אורלי שמואל: זו לא החלטה נקודתית.

אורלי שמואל: לגבי מסתננים ומבקשי מקלט אנחנו מתמודדים עם תופעה מאד רחבה עם מספרים מאד גדולים.

אורית זוארץ: מדברים על קרבן שנמצאת במקלט.

אורלי שמואל: נכון אבל יש עוד שאלות.

סיגלית זהר: היא לא מאריתריאה או מסודן.

סיגלית זהר: בקשה אחת היא של גבר סיני שהוחזק בסיני בתנאי עבדות והשניה היא של בחורה.

סיגלית זהר: זה לא קשור לסוגיה של אריתריאה או לסודן.

סיגלית זהר: שנה.

יולי יואל אדלשטיין: השאלה היא לא אם זו סודן או אריתריאה אלא שככל מגמת ההסתננות - - -

אורלי שמואל: היא נמצאת במקלט.

אורלי שמואל: היא לא פליטה או מסתננת שנמצאת בדרום תל אביב באופן לא חוקי.

אורלי שמואל: היא נמצאת במקלט.

אורלי שמואל: אדם מגיע למקלט וזה אומר שיש לו את ה ticket הראשוני של קרבן, הרי לא מכניסים למקלט את כל המסתננים והפליטים.

אורלי שמואל: הלואי ויכולנו לתת מענה לכולם אבל אני מדברת על קרבן אחד.

סיגלית זהר: יש בקשות אבל הן לא לגבי מבקשות מקלט מאריתריאה וסודן.

סיגלית זהר: הגשנו בקשות, כמו שאמרתי עבור בחור סיני ועבור בחורה מניג'ר.

סיגלית זהר: הן לא רלבנטיות לענין פליטים מאריתריאה וסודן.

סיגלית זהר: שתי בקשות.

מיכל יוספוף: הסביר לך יוסי שלא מדובר רק בקרבנות מאריתריאה וסודן.

מיכל יוספוף: זו מדיניות כללית.

אורית זוארץ: המדיניות לגבי מי שבמקלט היא אחת.

אורית זוארץ: אי אפשר לנתק את זה.

מיכל יוספוף: זה חלק ממדיניות שצריך לקבוע אותה ואנחנו מטפלים בנושא הזה.

אורית זוארץ: שנה?

אורית זוארץ: חברים, שנה?

אורית זוארץ: לתת מענה לקרבן שנמצאת כרגע במקלט לוקח שנה?

אורלי שמואל: בואו נבחין -והבנתי גם מן הדוח שזה לא היה ברור, יש 'ראשית ראיה' אז נותנים לה מקלט.

אורלי שמואל: ברם, הקביעה שמדובר בקרבן סחר ואישור למתן הגנה הם בסמכות רשות ההגירה של משרד הפנים.

אורלי שמואל: המשטרה מפנה למקלט אבל הם לא בהכרח, הם לא אלה שקובעים.

אורית זוארץ: יש לכם נוהל במשרד הפנים שמסדיר את הנושא.

אורלי שמואל: לכן קיימנו ישיבות ונמשיך לקיים אותן - - -

אורית זוארץ: אבל יש נוהל, למה לא מפעילים אותו?

אורלי שמואל: מאחר ומדובר בתופעה רחבה -היא מדברת על אשה ספציפית אבל לגבי - - -

אורית זוארץ: מדינת ישראל -ואני אחדד כאן כדי שתהיה אבחנה בין ההתיחסות לקרבנות שנעברה כלפיהם עבירה והם נמצאים במקלט לבין כלל הפליטים והמסתננים שצריך לפתור את הענין שלהם ברמה הלאומית וברמה הבינלאומית.

אורית זוארץ: חשוב שמשרד החוץ ישמע את זה.

אורית זוארץ: מדינת ישראל לא יכולה להיות עיר מקלט לאפריקה.

אורית זוארץ: ואני אומרת את זה בצורה חד משמעית אבל, משכבר הגיעו קרבנות והם נמצאים כאן אז צריך לתת להם מענה ואם יש שתי בקשות שמחכות שנה, כשיש נוהל קיים והוא לא מופעל, אז אנחנו רואים את זה בחומרה רבה.

אורית זוארץ: פנינו לשר, פנינו בשאילתא ואנחנו נפנה שוב לשר.

אורית זוארץ: אנחנו רואים את זה בחומרה רבה כי אם מדובר בשני מקרים או שמונה מקרים מול תופעה שמחייבת חשיבה ותכנון אז זה ציר אחר לגמרי.

אורית זוארץ: יש שתי מבקשות שמחכות ויש נוהל שלא מופעל.

אורית זוארץ: קחו את זה לשימת לבכם.

אורית זוארץ: אתם עושים עבודת קודש ואתם עושים עבודה נהדרת, בעיקר בשנתיים האחרונות, מן הרגע שנעשה שינוי ברשות ההגירה ומינהל האוכלוסין אבל עדיין, צריך לחזור ולטפל במקרים הספציפיים כי מאחורי כל פניה יש בן אדם.

אורית זוארץ: ועוד, אי אפשר לכרוך את כולם ולקרוא להם "פליטים ומסתננים" ועכשיו נחכה עד שההנהלה תחליט.

אורית זוארץ: תעבירו את המסר הזה אל ההנהלה.

אורית זוארץ: אנחנו מבקשים לקבל תשובה בתוך שבוע על המקרים האלה.

אורית זוארץ: ואם צריך להגיע לשר אז צריך להגיע לשר.

סיגלית זהר: אני מבקשת לומר, זה לא רק שמאחורי כל פניה יש בן אדם אלא שזה בן אדם שהאוטונומיה שלו נשללה בצורה חמורה ביותר.

סיגלית זהר: אלו בקשות שמתייחסות לשני מקרים שהוחזקו בתנאי עבדות במדבר.

סיגלית זהר: אין חקירה משטרתית אבל יש חוות דעת של עובדת סוציאלית במקלט, שמלווה את המקרים והיא כותבת בצורה ברורה שהיא מתרשמת שמדובר בנפגע לפי חוק איסור סחר בבני אדם והיא מסבירה למה.

אורית זוארץ: סיגלית, הנקודה הזו ברורה ואם צריך להפעיל יותר לחץ על השר אז זה מה שנעשה.

מיכל יוספוף: לגבי הדוח, קודם כל לגבי קרבנות סחר, עלה מן הדוח שהם נענשים, כביכול, בגין מעשים בלתי חוקיים שהם תוצאה ישירה מהיותם קרבנות סחר ונבהיר.

מיכל יוספוף: ברגע שיש זיהוי וקביעה שמדובר בקרבן סחר, אנחנו אלא לוקחים בחשבן את השאלה איך הוא הגיע ארצה, אם הוא מסתנן או שוהה בלתי חוקי, למשל, אנחנו לא בודקים את העבר שלו לגבי הכניסה שלו לארץ.

מיכל יוספוף: ברגע שהוא זוהה כקרבן סחר הוא מקבל מאתנו את המעמד בארץ שהוא ב'1.

מיכל יוספוף: אם זה בתקופה של העדות אז הוא מקבל ב' לתקופת העדות ובסיום תקופת העדות הוא מקבל כאן שנת שיקום.

מיכל יוספוף: יש מקרים שמבקשים שנה נוספת, הם נבחנים בהתאם לנסיבות של התיק.

מיכל יוספוף: כל תיק נבחן באופן פרטני.

מיכל יוספוף: לגבי הכשרות, נקודה שהעלתה כאן רחל, בשנה האחרונה עשינו עשרות הכשרות - - -

אורית זוארץ: כמה הכשרות היו לכם?

מיכל יוספוף: לגבי העברה של ביקורת גבולות מן המשטרה לרשות, עשינו קרוב לעשרה מחזורים של הכשרות ורחל היתה בכל אחד מהם, לפעמים היא היתה פעמיים ושלש כי היו מחזורים במקביל.

אורית זוארץ: מה לגבי בקרים?

אורית זוארץ: האם גם במעברים מירדן?

מיכל יוספוף: בכל המעברים.

אורית זוארץ: האם גם במעברים מן הרשות הפלשתינית?

מיכל יוספוף: לא.

מיכל יוספוף: במעברים הפנימיים אנחנו לא נמצאים.

אורית זוארץ: האם אין פיקוח של משרד הפנים במעברים ברשות?

מיכל יוספוף: לא, זו משטרה.

אורית זוארץ: אבל גם בציר הזה מדובר על סחר בבני אדם, בעיקר קטינים ובעיקר זנות.

מיכל יוספוף: משרד הבטחון הוא שיושב במעברים הפנימיים ייחד עם המשטרה וצה"ל.

מיכל יוספוף: הם אחראים על המעברים.

מיכל יוספוף: רחל העבירה הכשרות גם לפקחי העבודה שלנו, לשאלת יושבת הראש, יש פקחים שלנו ויש גם פקחים של התמ"ת - - -

יולי יואל אדלשטיין: הענין של חוק שכר מינימום נשאר בתמ"ת.

מיכל יוספוף: רחל העבירה גם הכשרות ליחידה לעובדים זרים, ליחידת "עוז".

אורית זוארץ: כמה פקחי עבודה יש במשרד הפנים?

אורית זוארץ: חמישים?

אורית זוארץ: האם אלה אותם פקחים שהם פקחי הגירה או שיש הפרדה ביניהם, האם הם יוצאים ביחד לפיקוח ובקרה?

מיכל יוספוף: כן.

מיכל יוספוף: רחל נתנה כאמור, הכשרות גם ליחידת "עוז", שנמצאת בשטח.

מיכל יוספוף: היא היתה אתם בסיורים והם נמצאים אתה בקשר יומיומי.

מיכל יוספוף: אתמול ישבנו עם רחל כדי לראות איזה הכשרות נוספות אנחנו אמורים לעשות בכל היחידות שלנו ברשות, כולל ריענון וכולל הכשרות חדשות והקפנו כמעט את כל הרשות, עד סוף השנה כל הרשות תעבור הכשרות, ריענון והכשרות חדשות.

מיכל יוספוף: לגבי הזכותון, יש לנו זכותון שהודפס בשנת 2006 ומחולק לעובדים הזרים בשפה שלהם במספר מוקדים.

אורית זוארץ: האם יש גם לסרילנקים שמגיעים עכשיו?

מיכל יוספוף: עשינו איזשהו ריענון לזכותון בעקבות המבנה הארגוני החדש שלנו ברשות.

מיכל יוספוף: נפיץ את הזכותון במספר שפות, אנחנו כרגע בוחנים אילו שפות נוספות נדרשות כדי שנענה לצרכים המקומיים.

מיכל יוספוף: הזכותון יהיה באתר האינטרנט שלנו כולל תרגום שלו לשפות.

אורית זוארץ: האם למהגרי עבודה יש גישה לאינטרנט?

מיכל יוספוף: אנחנו ניתן את הזכותון - - -

אורית זוארץ: מכמה מדינות מגיעים מהגרי עבודה בחסות המדינה?

יולי יואל אדלשטיין: מסרי לנקה, פיליפינים, תאילנד, קצת מזרח אירופה, מסין כרגע לא מגיעים.

אורית זוארץ: מה קורה היום?

אורית זוארץ: אלה מסרילנקה - האם הם מקבלים זכותון?

מיכל יוספוף: אין לנו זכותון בשפה הסרילנקית כי - - -

אורית זוארץ: יש מספר לא מבוטל של מהגרי עבודה משם.

מיכל יוספוף: בעקבות עדכון הזכותון נעדכן את השפות.

אורית זוארץ: מה עושים איתם?

אורית זוארץ: איך הם יודעים מה הזכויות שלהם?

קריאה: הם מאד דואגים לזכויות שלהם מתוך אינטרס לשמור על מקום העבודה.

קריאה: הלשכות הפרטיות הן שדואגות.

אורית זוארץ: איך הם מנגישים להם את המידע?

אורית זוארץ: הרי תושבי סרילנקה לא דוברים אנגלית

קריאה: יש להם נציגים מטעמם, מסרי לנקה.

אורית זוארץ: "שמסבירים להם את הזכויות".

אורית זוארץ: נפלא.

אורית זוארץ: אחרי שהם גובים מהם דמי תיווך מופקעים אז הם מסבירים להם את הזכויות.

אורית זוארץ: שוב, חברים, אם מדינת ישראל פותחת אפשרות אז למה בדיעבד?

אורית זוארץ: למה לא מראש?

אורית זוארץ: הרי זו תכנית העבודה שלכם, יש החלטה שמתקבלת במשרד הפנים לפתוח אשרות למהגרי עבודה שמגיעים ממדינה מסויימת אז לפני שפותחים את האשרות מכינים את המערך ההסברתי.

אורית זוארץ: אי אפשר להביא הנה עובדים, להפר את זכויות האדם שלהם ואחר כך לחפש את מי שיסביר להם את הזכויות.

אורית זוארץ: הרי נתקלנו כאן בתופעות קשות שבהן עובדים נוצלו כי הם חשבו שזו הגדרת התפקיד שלהם, והלוא במדינה שממנה הם באים הדברים לעתים אכן חלק מהגדרות התפקיד.

אורית זוארץ: היו מקרים של ניצול מיני של עובדים ועובדות שחשבו שחלק ממתן השירותים הוא שירותי מין.

אורלי שמואל: לכן אנחנו דואגים שיהיה זכותון מעודכן ומקווים שיופק ויחולק גם בנתב"ג, גם ביחידה לזרים, גם בלשכות - - -

אורית זוארץ: האם אתם עובדים בשיתוף עם משרד החוץ?

קריאה: ברגע שהזכותון יהיה מוכן נעביר אותו.

קריאה: למשרד החוץ בזמנו העברנו את הזכותון.

קריאה: יש זכותון שיצא בשיתוף פעולה של הג'וינט והרשות שלנו ועוד מספר גורמים.

קריאה: הזכותון מחולק לכל עובד בכניסה לארץ.

קריאה: יש בו מספרי טלפון מעודכנים של גורמים שהוא יכול להסתייע בהם.

מיכל יוספוף: כמו שציינה אורלי הזכותון הזה יחולק בכל "צומת" שבו יש עובד זר ונציג רשות.

מיכל יוספוף: נדאג להפיץ את זה לא רק בנתב"ג אלא נעביר את זה גם למשרד החוץ והוא ימסור אותו במעמד של קבלת האשרה בנציגות.

מיכל יוספוף: לגבי הנוהלים, - - -

אורית זוארץ: מהם לוחות הזמנים לזכותון?

מיכל יוספוף: אנחנו מקווים - - - : הנה זה הזכותון, זו העבודה המשותפת של הג'וינט.

אורית זוארץ: זה לא זה, זה הוצג בפעם הקודמת.

מיכל יוספוף: זהו זכותון שמקיף את הכל.

מיכל יוספוף: יש בו מספרי טלפון אליהם הם יכולים לפנות.

מיכל יוספוף: לגבי האשרות, יש נהלים מסודרים, אנחנו פועלים על פיהם.

מיכל יוספוף: ברגע שהמשטרה מזהה קרבן -על פי 'ראשית ראיה' כמו שציינו- הוא עובר למקלט, במקלט אנחנו נותנים אשרת ב'1, גם לתקופת העדות וגם לשנת השיקום.

מיכל יוספוף: אבהיר, אנחנו כרשות, לא מזהים את הקרבן ככזה.

מיכל יוספוף: אנחנו לא הגוף שלמעשה נותן את האישור שמדובר בקרבן סחר.

אורית זוארץ: אתם חיייבים לתת לו אשרה.

מיכל יוספוף: אנחנו פועלים על פי המשטרה.

מיכל יוספוף: היא הגוף שלמעשה קובע.

מיכל יוספוף: יש מקרים שבהם, ככל שישנם חילוקי דעות עם המשטרה אנחנו עושים שימועים למקרה ועל פיהם ועל פי קריטריונים מנהליים אנחנו קובעים.

אורלי שמואל: המשטרה מפנה למקלט ואנחנו קובעים שמדובר בקרבן.

מיכל יוספוף: לגבי נתונים - - -

אורית זוארץ: האם יש נתונים על מהגרים מסין?

יולי יואל אדלשטיין: אין סינים.

מיכל יוספיפוף: אין סינים.

יולי יואל אדלשטיין: היתה טעות רישומית שגלעד ביקש למסור עליה דוח.

יולי יואל אדלשטיין: אין סינים.

גלעד נתן: יש סינים אבל הגעתם היתה לפני יותר משנתיים.

אורית זוארץ: לגבי סיניות ואשרות העבודה שלכם, האם אין סיניות עם אשרות עבודה בתוך מדינת ישראל?

יולי יואל אדלשטיין: מדינת ישראל הביאה לפני כארבע שנים סיניות.

יולי יואל אדלשטיין: אחרי ש"עלינו" על זה הפסקנו את זה באופן מוחלט.

יולי יואל אדלשטיין: אין עובדות סיניות שמגיעות למדינת ישראל.

אורית זוארץ: אלו חדשות.

אורית זוארץ: ומה קורה עם אלו שהגיעו לפני ארבע שנים?

יולי יואל אדלשטיין: חלק עזבו את מדינת ישראל.

אורית זוארץ: כמה נשארו?

יולי יואל אדלשטיין: בודדות נשארו.

יולי יואל אדלשטיין: אני יכול להפיק דוח כי לא ספרתי כמה יש.

אורית זוארץ: זה חשוב לנו.

יולי יואל אדלשטיין: יש להן אפשרות לעבוד בתחום הסיעוד.

יולי יואל אדלשטיין: יש מתי מעט.

יולי יואל אדלשטיין: הרוב הבינו שקשה להתאקלם.

יולי יואל אדלשטיין: הן לא יודעות את השפה, לא הצליחו לתקשר, קמו ועזבו.

יולי יואל אדלשטיין: רובן עזבו.

יולי יואל אדלשטיין: נשארו בודדות שעדיין עובדות והן חוקיות.

אורית זוארץ: חשוב לנו שיהיו נתונים מספריים לצורך המיפויים שאנחנו עושים.

אורית זוארץ: תעביר לוועדה.

מיכל יוספוף: מבקשת שאם עולים מקרים של סינים, תנו לנו מקרים פרטניים, תתנו לנו שמות כדי שנוכל לצאת מאיזושהי נקודה ולבדוק.

מיכל יוספוף: יוצאים בסיסמאות ואנחנו אומרים שאין.

אורית זוארץ: אין עובדות חדשות אבל יש סיניות.

מיכל יוספוף: אם יש מקרים כאלו אז תעבירו לנו את פרטיהם.

מיכל יוספוף: כל מקרה פרטני יקבל התייחסות.

אורית זוארץ: דרך אגב, העובדות הסוציאליות בלשכות הפרטיות, האם הן עוברות הכשרה?

מיכל יוספוף: כן, כן.

מיכל יוספוף: הן חלק ממערך ההכשרה.

מיכל יוספוף: רננה אמורה לעשות להן - - -

רחל גרשוני: הכנו את התכנית והן צריכות לעבור הכשרה.

אורלי שמואל: אני רק רוצה לציין נקודה.

אורלי שמואל: עלו בדוח נושאים נוספים שקשורים אלינו, ליחידת ההיתרים, ויש פה נציג אבל, לגבי מפקחי עבודה ומתורגמנים, לגבי זה הוקם צוות בינמשרדי בראשות רחל כי מדובר בסוגיה שרלבנטית לכלל משרדי הממשלה.

אורלי שמואל: לגבי אכיפת האיסור על גביית דמי תווך שלא כדין, הוא יוכל להרחיב במידת הצורך.

אורלי שמואל: לגבי שלילת רשיונות תיווך בגין גביית דמי תווך שלא כדין, וענין הכבילה, לאור תיקוני החקיקה, רק אציין בקצרה, שבחוק הכניסה לישראל, בתיקון שלו, מצוין -ואני מצטטת "ובשים לב לחירותו של העובד כך שלא יכפה עליו לעבוד אצל מעסיק" בתיקון החוק, אנחנו רוצים לאזן בין אינטרסים שנים כמו עובדים זרים שנוטשים מעסיקים כי הם רוצים להיות בערים ולא בפריפריה או עובדים זרים שמעדיפים לעבוד עם קשישים ולא עם נכים, זאת אומרת, התיקון לחוק בא לנסות לתת פתרון גם למעסיקים ולקשישים וגם - - -

אורית זוארץ: איך מתמודדים עם הסתירה הזו לזכויות אדם?

אורלי שמואל: קודם כל לפי החוק השר אמור לתקן תקנות בהתייעצות עם שר הרווחה אבל, אפילו לשון החוק מסייגת את זה שאנחנו לא באים לפגוע בעובד או לכפות על העובד מעסיק ספציפי.

משה נקש: לגבי כל הנושא של העובדים הזרים, במדינת ישראל אין כבילה.

אורית זוארץ: ודאי, כי עוד אין נהלים ואין תקנות.

משה נקש: לא לא אין כבילה.

משה נקש: מאז שבגץ הכריע אין כבילה.

משה נקש: עובד שהגיע לעבוד בענף מסוים רשאי להתנהל בין כל המעסיקים באותו ענף.

משה נקש: זה המצב היום.

משה נקש: כמו שאמרו פה, המצב הזה לפעמים מנוצל לרעה על ידי העובדים הזרים.

משה נקש: לכן עשו את תיקון החקיקה, סעיף 21 לחוק הכניסה לישראל, וביקשו מאתנו - - -

אורית זוארץ: עשו תיקון לחקיקה כי אין במדינת ישראל מדיניות הגירה ויותר קל לפגוע במהגרי עבודה שמביאים הנה בחסות מדינת ישראל מאשר לטפל בסוגיה הזו ברמה הכוללת.

משה נקש: זו אחת הבעיות, נכון.

משה נקש: יש בעיה שניה שאנחנו מתמודדים אתה יום יום והיא גביית דמי תווך שלא כדין.

משה נקש: מגיעים אלינו מטופלים סיעודיים שנטשו אותם כי הם לא גרים בתל אביב או - - -

חני בן ישראל: לא נטשו.

חני בן ישראל: עובד התפטר ועזב את העבודה שלו.

משה נקש: יש גם נטישות - - -

אורית זוארץ: אנחנו עוצרים את זה עכשיו.

אורית זוארץ: הדובר יסיים את זכות הדיבור.

אורית זוארץ: הסתייגויות יאמרו לחוד.

משה נקש: רננה לא סתם נרעשת מן הסוגיה הזו, היא עובדת סוציאלית ברשות ההגירה והיא נתקלת יום יום במקרה אלה.

משה נקש: אנחנו צריכים לתת מענה.

אורית זוארץ: התמקד בסוגיות שאתה אחראי עליהן.

משה נקש: אנחנו מנסים ליצור איזשהו איזון וכמובן שלא נקבע איזור גיאוגרפי ספציפי שלא יהיה בו מספיק מקום להתנהל אלא שהסקטורים יהיו מספיק רחבים כך וכמו שאמרו, לא תיפגע זכותו של העובד הזר לחירות.

אורית זוארץ: מה עם דמי תיווך?

אורית זוארץ: איפה הפיקוח והבקרה שלכם?

משה נקש: לגבי דמי תווך, על הפיקוח והבקרה יוסי ירחיב אבל ברמת העקרון יש את ההסכם לגבי עובדים בחקלאות, זה משהו שיקודם גם במהלך השנה אחרי שיהיה פיילוט בנושא הסיעוד באמצעות המדינה, בנוסף להסכמים בליטרליים כאלה ואחרים עם מדינות מעבר לים.

משה נקש: כל הנושאים האלה יעזרו לצמצם את דמי התיווך כמה שאפשר - - -

אורית זוארץ: האם זה נעשה במסגרת הועדה של יוסי אדלשטיין?

משה נקש: זה נעשה במסגרת הועדה של רשות האוכלוסין.

משה נקש: לכל הנושאים ועדת אדלשטיין קיימת אבל אבי ברזני, מנהל מינהל שירות למעסיקים ועובדים זרים, הוא מקדם את כל הפיילוטים האלה, הוא עשה את הפיילוט הראשון עם שלוש מאות עובדים בחקלאות, פיילוט שהוגדר כהצלחה.

משה נקש: מקדמים את הנושא.

מיכל יוספוף: מבקשת לסכם משהו.

מיכל יוספוף: אני מלווה את כל הנושא הזה כבר משנת 2004 ואני יכולה להגיד לכם שאנחנו העלינו את המודעות בזמנו במינהל האוכלוסין בכל הנושא של קרבנות סחר.

מיכל יוספוף: זה היה קשה כי היינו צריכים לשנות את התפיסה, את הדימוי, ואנחנו ממשיכים.

מיכל יוספוף: יש לציין שהיום יותר ויותר עובדים מודעים לנושא הזה ויודעים.

מיכל יוספוף: כמו שיוסי אמר, זה קשה אבל אנחנו לא "נחים על זרי דפנה" אלא ממשיכים והראיה לכך היא שאנחנו ממשיכים עם ההכשרות ואת העבודה עם רחל גרשוני שעושה את זה נאמנה ונרתמת לנושא הזה.

אורית זוארץ: תודה.

אורלי שמואל: רק משפט.

אורלי שמואל: רחל אמרה את הדברים שרלבנטים לכלל משרדי הממשלה ואני רוצה להגיד -לאו דוקא בכובע של נציגת משרד הפנים אלא כנציגה של כלל משרדי הממשלה, לגבי התפקיד שלך, רחל, שבדוח היה כתוב generally well coordinated ומתוך ההשתתפות בכנסים ובמקומות שונים בעולם אני אומרת שלא ראיתי שבמדינות רבות יש מתאמת בין משרדית ובכלל, גם לא עבודה ענפה כזו וכל אחד פה, כשהוא מביא את עמדתו אז הוא מצטט את הצורה שרחל השתתפה או שהוא מתייחס לאיזשהו צוות עבודה שמתכנס אצל רחל, או הכשרות שהיא עושה ולהגיד ש"באופן כללי זה בסדר" גם במקרה שמתארים את התפקיד שלך או את החשיבות שלו במשרדי ממשלה, אז יש לזכור שבהחלט יש המון מה לומר שם.

אורית זוארץ: תודה רבה.

ליאור שלו: אחלק לשניים את ההתיחסות שלנו.

ליאור שלו: אני אפתח ולינדה מיחידת "סער" תמשיך.

ליאור שלו: ראשית, דיברו פה נציגי משרדי הממשלה השונים על כמה אנחנו חושבים שהדוח לא כל כך משקף את העשיה ואכן ראינו המון עשייה שנעשתה -לאו דוקא במשרד לבטחון פנים אלא גם במשרדים האחרים.

ליאור שלו: - - -

אורית זוארץ: נתמקד במשרד לבטחון פנים.

אורית זוארץ: זמננו מתקצר.

ליאור שלו: זה חשוב.

אורית זוארץ: בוא נתמקד באכיפה שעליהם אתם אמונים.

ליאור שלו: אתייחס לזה אבל חשוב שזה ייאמר במיוחד כשנמצאים פה גם נציגי מחמ"ד, שישמעו וידעו גם את הדברים האלה, שבעצם הממשלה כן עושה וכן עובדת וחבל שזה לא בא לידי ביטוי בדוח עצמו.

ליאור שלו: לפני שאגע בדוח, לגבי זיהוי קרבנות והקביעה.

ליאור שלו: מי שקובע שיש 'ראשית ראיה' זה אנחנו במשטרת ישראל.

ליאור שלו: משרד הפנים - יש לו את האמירה שלו, יש לו את העמדה שלו אבל בסוף הקביעה נעשית על ידי המשטרה.

ליאור שלו: אנחנו מקבלים את הקרבנות, את המקרים, אם זה ממשרד הפנים ואם זה ממשרד המשפטים או מן הסיוע, מבתי הדין, ומגורמים לא ממשלתיים.

ליאור שלו: ברגע שאנחנו קובעים שיש 'ראשית הראיה' אז משרד הפנים עוזר -אם זה בהובלה למקלט ואם זה בכל האשרות שכרוכות ותלויות בהיותם קרבנות.

ליאור שלו: הדבר נעשה בשילוב ידים של מספר גורמים ממשלתיים.

ליאור שלו: לגבי הדוח, הדוח נגע במספר נקודות שנוגעות למשטרת ישראל, חלקן חיוביות וחלקן טעונות שיפור.

ליאור שלו: לא אתייחס לנקודות החיוביות כי אני בטוח שבנקודות האלו -כל כמה שהן מעניינות אותנו, יותר מעניין לדעת מה המשטרה כן עומדת לעשות או מה היא עשתה שלא השתקף בדוח.

ליאור שלו: לגבי הטענה להתמקדות בעבירות נלוות בתעשיית המין, תעשיית המין בכלל בתוך תעשיית הסחר בבני אדם היא נושא התעניינות במשטרת ישראל.

ליאור שלו: המשטרה מתמקדת בעבירה הזו, בתחום של העבירות האלו.

ליאור שלו: בתחום הזה מועבר דוח חודשי לשר, במקום שצריך להתמקד מתמקדים, זה עובר לשטח ולכל מקום שזה צריך להגיע אליו.

ליאור שלו: כשאנחנו בוחנים את המכלול של העבירות בתעשיית המין אז אנחנו רואים שכל הנושא של סחר לזנות הצטמצם מאד במדינה.

ליאור שלו: לא נאמר שהוא נוקה לגמרי אבל הוא כבר לא תופעה.

ליאור שלו: אי אפשר לקרוא לזה תופעה.

אורית זוארץ: הקרבנות שמגיעות מחוץ לארץ מנוצלות ב- - -

ליאור שלו: תיכף אתייחס לשאלת יושבת הראש שלא נשמעה.

ליאור שלו: זו כבר לא תופעה ולכן, היום אנחנו רואים יותר התמקדות בעבירות הנלוות לתחום הסחר במין, אם זה סרסרות ואם זה ניהול בתי בושת וכיוצ"ב עבירות נלוות לתחום הסחר לצרכי מין.

אורית זוארץ: האם נעשית עבודה גם בקרב הפליטים ומהגרי העבודה?

אורית זוארץ: שכן גם שם, לפי המידע שאנחנו מקבלים, יש תופעות של זנות בתוך הקהילה של מהגרי העבודה.

אורית זוארץ: ניצול של קרבנות מתוך הקהילות שלהם.

ליאור שלו: במקום שבו יש מעידה ויש לנו מושג על משהו שמתרחש שקשור לתעשיית המין הדבר נבדק.

ליאור שלו: זאת אומרת שאם יש לגורם או לארגון מידע קונקרטי לגבי אירוע ואפילו ברמת הידיעה, אם יש דברים ספציפיים הם ייבדקו ויחקרו.

ליאור שלו: כשאנחנו חוקרים לעתים מסתבר שהמידע שיש הוא משהו אחר ממה שמסר הארגון.

אורית זוארץ: השאלה היא האם אתם מקיימים חקירות גם כשמדובר בפליטים ונפגעי עבודה.

ליאור שלו: ברור.

ליאור שלו: ודאי.

ליאור שלו: שוב, ככל שהעבירות בוצעו בתחום מדינת ישראל אז משטרת ישראל תחקור.

ליאור שלו: אם יודעים שיש בעיה עם מה שקורה במצרים אז ישראל די מוגבלת בתחום של המצרים כי - - -

אורית זוארץ: יש עבירות לא מבוצעות במדינת ישראל, אבל אנחנו מדברים על עבירות שמבוצעות בתוך מדינת ישראל, בדרום תל אביב, למשל.

אורית זוארץ: עובדה היא שיש פליטות שמנוצלות למטרות זנות ויש קטינים פליטים שמנוצלים.

אורית זוארץ: היה פה דר' יצחק קדמן בדיון על ניצול מיני מסחרי של קטינים והוא דיבר בפירוש על ניצול מיני של קטינים שהם ילדי מהגרים, או ילדי פליטים או ילדים של מהגרי עבודה ששוהים כאן שלא כחוק ואין להם למי לפנות.

אורית זוארץ: זה לא רק מה שקורה במצרים והשאלה היא האם נעשית עבודת מודיעין גם בתוך הקהילות האלו?

אורית זוארץ: היינו באילת ומדובר גם שם על תופעות כאלו של ניצול מיני של פליטות באילת.

ליאור שלו: ברגע שהתחום מוגדר במשטרה כנושא של התעניינות, כנושא שאנחנו מתמקדים בו אז גם דבר כזה - - -

אורית זוארץ: איפה נושא ההתעניינות שלכם היום?

אורית זוארץ: האם הנושא היום מוגדר ככזה?

ליאור שלו: כל הנושא של סחר ועבדות וכל תעשיית המין מוגדרים כנושא כזה, כנושא לכיסוי וברגע שזה מוגדר כך אז גם המודיעין וגם החקירות וכל שאר הגורמים מכוונים לתחום הזה.

ליאור שלו: זה בנוסף לעוד תחומים רבים בהם המשטרה מטפלת.

אורית זוארץ: אנחנו מתמקדים במה שאנחנו עושים בוועדה.

ליאור שלו: לגבי העבירות הנלוות, זה מה שאנחנו היום רואים יותר.

ליאור שלו: רואים פחות את הנושא של סחר נשים לזנות.

ליאור שלו: נכון שהיו מספר תיקים בתחילת השנה ואני יכול לומר עליהם שהם פוצחו עוד בתחילתם, מה גם שלא מדובר בנשים שעבדו חודשים או שנים אלא ממש בתחילת העבירה ואפילו לפני ביצועה.

ליאור שלו: לגבי סחר פנים, - - -

אורית זוארץ: אם זה לא נעשה לאורך שנים, האם זה משהו שאמור להרגיע אותנו?

ליאור שלו: לא להרגיע, ודאי שזה לא מרגיע אלא שזה נחשף כבר בהתחלה וזה מראה שהמשטרה כן עובדת, הדבר לא נעלם מן השטח כי המשטרה כן שמה את זה לנגד עיניה וכן פועלת ועושה בתחום.

ליאור שלו: לגבי סחר פנים, היה צוות בינמשרדי בראשות המשנה למנכ"ל וכל הנושא של דפוסי הסחר נבדקו.

ליאור שלו: לא הצלחנו לזהות דפוסים של סחר פנים כפי שמשתקף בדוח.

ליאור שלו: לא זיהינו סחר פנים בכמויות או במספרים כאלה.

ליאור שלו: בנוסף, לא היו תיקי סחר לזנות בקרב נשים ישראליות.

ליאור שלו: אם יש גורם שיכול להצביע על אשה כזו, שנסחרה אז שוב, צריך לבוא ולהציג את זה בפני משטרת ישראל ולא להעלות את זה כנושא ערטילאי שמציג את הדברים כאילו זה קיים במדינת ישראל והמשטרה לא מטפלת.

ליאור שלו: האם זה קיים?

ליאור שלו: האם אתה יודע על כך?

ליאור שלו: תבוא, תספר, אנחנו נטפל וכך נוכל להציג שעשינו משהו.

ליאור שלו: לא נאמר שמיגרנו את כל התופעות אבל כן עשינו.

ליאור שלו: ונוכל להראות שעשינו.

ליאור שלו: דובר על מיעוט כתבי אישום ושוב, זה משהו שאולי הפרקליטות צריכה להתיחס אבל זה פועל יוצא של מספר תיקים בתחום הסחר ולא ארחיב עוד כאן.

אורית זוארץ: מה קורה עם יחידת סער מאז פירוקה?

אורית זוארץ: מי נותן מענה?

ליאור שלו: היא עדיין לא פורקה, היא נותנת מענה.

ליאור שלו: כפי שראש אח"מ אמר בדיון לפני כחודש, יחידת סער עדיין נותנת מענה ואפשר לפנות אליה.

ליאור שלו: ההליך נבדק ויעשה בצורה מסודרת וזה לא שבוקר אחד לא תהיה יחידת סער.

ליאור שלו: זה יהיה מסודר, עם הכנה, כולל העברה של תיקי חקירה שמטופלים שם ליחידות המתאימות.

אורית זוארץ: משהו שלי מאד הפריע, הנושא שעולה לא אחת, לגבי שוטרים שמתעללים, - - -

ליאור שלו: זה משהו שנאמר פה לא אחת בועדה הזו וזכה להתיחסות גם במעמד של השר שהיה פה עם דברים שמאד לא מחמיאים למשטרה.

ליאור שלו: אני כבר לא יודע איך להתייחס לזה, זה משהו שהוא חמור והוא עולה בדוח ממחלקת מדינה אמריקנית והוא מעמיד את משטרת ישראל כגוף שמתעלל בעובדים זרים וזה חבל, ויותר חבל שזה בא מארגון ממשלתי.

ליאור שלו: אני מציע שכל אחד שבא ואומר דברים על אוכלוסיה -בין אם היא גוף ממשלתי ובין אם לא, אז כדאי שיהיה לו בסיס לדברים שהוא אומר כי אחרת זה "לא לענין", כך לדעתי.

לינדה ג'רבי: לגבי 'ראשית ראיה', יש לדייק.

לינדה ג'רבי: כשאנחנו מחליטים שיש ראיה בכל מה שקשור לסחר בבני אדם אז מיישמים את זה בשלב הראשוני ואם יש תשתית איזושהי שמעלה עבירה של סחר, עדיין הפניה, אחר כך, יכולה להיחלק.

לינדה ג'רבי: יכול להיות שבמישור המשפטי-הפלילי נגיע למסקנה הזו ויכול להיות שנחליט שלא ואז ההחלטה היא של משרד הפנים.

לינדה ג'רבי: המבחנים יהיו שונים, רמת ההוכחה שנדרשת היא שונה וההחלטה היא לא שלנו בענין הזה.

לינדה ג'רבי: ההליך הזה מתבצע ברגע שאנחנו לא מחליטים, ברגע שאנחנו מחליטים שמן הבחינה הפלילית אין עבירה של סחר.

לינדה ג'רבי: לאור הנסיון שלנו, שמבוסס על מאות תיקי הגירה -ויש נסיון מצטבר גם בהגירה, עם ידיעות על מהגרי עבודה וידיעות מודיעיניות, רבות התלונות שמגיעות מארגוני זכויות אדם ויש לומר כך: התופעה של סחר במובן המשפטי הטהור היא ממש נדירה.

לינדה ג'רבי: לעומת זאת, אנחנו כן נתקלים, תוך כדי חקירות -ואני מבססת את זה על חקירות שניהלנו, אנחנו כן נתקלים בעבירות נלוות.

לינדה ג'רבי: הטיפול שלנו בעבירות נלוות הוא באותה חומרה כמו בעבירות החמורות.

לינדה ג'רבי: המטרה שאנחנו משיגים כשאנחנו מטפלים בחומרה בעבירות האלו היא כפולה: יצירת מודעות והרתעה בקרב מבצעי העבירות מחד, ומניעה של יצירת האקלים שמהווה בסיס להתפתחות של העבירות האלו מאידך.

לינדה ג'רבי: יוצא שלהגיד שאנחנו מטפלים רק בעבירות נלוות הוא לא מדויק כי זה בהתאם למה שמתפתח בחקירות.

לינדה ג'רבי: נאמר פה שמקור התלונות מבוסס על ארגוני זכויות אדם, ונכון שיש להם חלק לא מבוטל ואנחנו מייחסים חשיבות לפעילות שלהם ולהיותם מקור בלתי נדלה לתלונות כאלה אבל יחד עם זה, ישנן -באותה מידה, תלונות שהמקור שלהם הוא המודיעין שאנחנו הפעלנו ולהיפך, יש מגמה -שגם היא לא באה לידי ביטוי בדוח והיא ירידה בעבירות באופן כללי בכל התחום של פגיעה בזכויות עובדים זרים.

לינדה ג'רבי: זה דבר שהם חייבים למקד ולשים במרכז.

לינדה ג'רבי: מעבר לעובדה שאנחנו מטפלים בעבירות נלוות אנחנו מטפלים בכל העבירות שמהוות בסיס לתופעת השהייה הבלתי חוקית ולמה שנובע ממנה לגבי פגיעה בזכויות עובדים.

לינדה ג'רבי: בכלל זה דמי תיווך ובמהלך השנה גילינו ארבע פרשיות מאד גדולות בענין הזה, פעלנו בשיתוף עם רשויות המס, חלק מן הפרשיות הסתיימו עם כתב אישום וחלקן עדיין בחקירה.

אורית זוארץ: האם כתוצאה מפעולות מודיעיניות או חקירה שאתם עושים?

לינדה ג'רבי: ידיעות מודיעיניות שהצטברו עד שהתחלנו לגבשן.

אורית זוארץ: איפה אתם ברמה של חקירות יזומות של פרשיות דמי תיווך?

לינדה ג'רבי: כל השנה טיפלנו.

לינדה ג'רבי: כשזה היה ברמה פרטנית אז זה טופל.

לינדה ג'רבי: ברמה הכללית יותר, ברגע שיש גביית דמי תיווך בחוץ לארץ היה קושי באיסוף הראיות ולמעשה אלו חקירות ארוכות ויש לבצען ברמה כזו שאתה מגיע - - -

אורית זוארץ: האם יש נציגים של המשטרה בקונסוליות ובשגרירויות?

אורית זוארץ: האם נעשות חקירות יזומות על הפרת זכויות אדם שם?

ליאור שלו: יש נציגים בחוץ לארץ אבל הנציג לא יכול לחקור במדינה זרה.

ליאור שלו: תחקור עובד במדינה זרה אינו הליך פשוט.

אורית זוארץ: כשמדובר על עבריינים שסחרו בנשים, האם אין שיתופי פעולה?

אורית זוארץ: יש כאן תופעה של גביית כספים ממהגרי עבודה שמגיעים למדינת ישראל, עוברים דרך השגרירות, יש שם נציג משטרה, האם יש שם תכנית עבודה שאמורה לבדוק האם זכויותיהם הופרו לפני כניסתם לישראל?

ליאור שלו: אבל לא מדובר בעבירות שבוצעו בתחום מדינת ישראל.

אורית זוארץ: מבוצעות בחסות מדינת ישראל והיא היעד.

ליאור שלו: אבל אם דמי התיווך ניגבו בתאילנד על ידי מישהו תאילנדי שסידר איכשהו - - -

אורית זוארץ: שעובד עם קבלן ישראלי.

אורית חיימי: במקום שבו יש נגיעה לאזרח ישראלי אז זה מטופל.

אורית זוארץ: אצל כולם מדובר באזרחים ישראלים.

אורית זוארץ: כל העובדים שעובדים בארץ עובדים בשיתוף פעולה עם קבלנים בתאילנד.

אורית זוארץ: השאלה היא האם הנציגים שלכם הולכים לבדוק ואם לא אז זו הערה אליכם.

אורית זוארץ: מדובר פה בעבירות שהן גלובאליות.

אורית זוארץ: לא מדובר במהגר בודד אלא שיש כאן רשת שהיא עובדת בחסות מדינת ישראל.

אורית חיימי: אנחנו מכנים את זה שרשרת יבוא.

אורית חיימי: ולגבי שרשרת היבוא הזו לא מדובר במתן מידע אלא שנדרשת עבודה דו צדדית.

אורית זוארץ: תדברו עם נציגות הארגונים ויהיה להם הרבה מידע.

אורית חיימי: אני אשמח.

אורית חיימי: אף פעם כמעט לא היה מידע קונקרטי.

אורית חיימי: מה שיושבת הראש מתארת הוא ניהול פרשיה חובקת עולם.

אורית חיימי: באופן כללי אנחנו מודעים לנושאים.

אורית חיימי: נציגי משטרת ישראל עושים את כל העבודה בנושאים האלה.

אורית חיימי: והנושאים על סדר ימינו.

אורית חיימי: הנציגים מחברים סקירה ותמונת מצב על כל נושא כדי שנהיה מודעים לכל דבר.

אורית זוארץ: נשמח לקבל מידע קצת יותר מפורט על התכנית.

לינדה ג'רבי: זה כללי מדי אבל יושבת הראש מכוונת למשהו יותר ספציפי.

לינדה ג'רבי: על מנת לפתור פרשיה גם הגורמים בחוץ לארץ צריכים להירתם.

אורית זוארץ: גם אם זה לא בתחום הקונקרטי של העיסוק שלָךְ עדיין יש כאן נושאים שמחייבים שיתוף פעולה ברמה הבינלאומית.

לינדה ג'רבי: לגבי מדינות המקור, יש מדינות מקור שמאד קשה לנו לתקשר אתן ויש מדינות מקור שאיתן זה מצליח יותר.

אורית זוארץ: צריך לדבר עם משרד החוץ ואם צריך לעשות משהו יותר מעמיק אז לעשות אותו -גם אם זה לא בדיוק תחום העיסוק האישי שלך.

אורית זוארץ: אני מציעה לכם לעשות ישיבת צוות ולבצע חשיבה יותר רחבה על מיגור התופעות האלו שהן גלובאליות.

אורית זוארץ: רְאו שבענף הבנין היתה פריצת דרך משמעותית שעשתה משטרת ישראל בכל הקשור למערך גבייה של דמי תווך, וזה נושא שמגיע להם בגינו חיזוק.

חני בן ישראל: אמרתְ בתחילת הדיון משהו שנחקק, מטאפורה, שאולי ישראל היא התלמיד המצטיין ש"מקבל על הראש" יותר מן התלמיד החלש בלימודיו ואני אחזור לדימוי הזה ואומר שאנחנו לא חושבים שישראל היא התלמיד המצטיין, ממש לא - - -

אורית זוארץ: לא, היא מדינה מערבית דמוקרטית ובגלל זה ההתיחסות אלינו היא אחרת.

חני בן ישראל: לא, אני חושבת שהדירוג מתיחס לכל מדינות העולם, הביקורת של הדוח היא מאד עניינית ואני אצטער מאד באופן אישי אם מה שכולנו נקח מן הדיון הזה הוא שהכשלון שלנו במאבק בסחר בבני אדם הוא כשלון של הסברה.

חני בן ישראל: לא, הוא כשלון יותר עמוק מזה ובתחושה שלי -ואני לא רוצה לבטל שום התקדמות שנעשתה ושום דבר מעבודה נפלאה שנעשית ביחידה לתיאום, במשטרה ובמחלקה לסיוע משפטי אבל, בהרבה היבטים אנחנו בתקופה רגרסיבית, בתקופה של נסיגה לאחור מהישגים שחשבנו שהם כבר מובנים מאליהם ומוסכמים על כולם כלומר, אם אנחנו עכשיו במצב שבו הכנסת שלנו מחליטה להחזיר על כנו הסדר שבית המשפט העליון קבע לגביו שהוא "מעין עבדות בגירסה מודרנית", ולא שאנחנו כארגונים הזויים החלטנו על כך אלא בית המשפט העליון קבע את הדברים, אז אם מגיעה הצעת חוק ממשלתית שמאושרת בקריאה שניה ושלישית ומאשרת הסדר חמור יותר שכולל גם כבילה גיאוגרפית וגם קביעה של תתי תחומי בתוך ענף הסיעוד כדי לכבול עובדים לעבודות הכי קשות, שאי אפשר לצפות שאדם אחד יעשה אותם אז יש רגרסיה.

חני בן ישראל: הסיבה שעובדים עוזבים את המעסיקים היא שתנאי ההעסקה שם לא אנושיים.

חני בן ישראל: עובדים זרים באים לכאן כדי להתפרנס ולא כדי לעזוב את המעסיקים שלהם.

חני בן ישראל: כשהם מקבלים תנאים לא ראויים ועוזבים את המעסיק שלהם הם עושים החלטה שכל אדם רציונלי חפץ חיים שרוצה לעמוד על זכויותיו היה מקבל אותה אז יש להתייחס אליה כך.

חני בן ישראל: אי אפשר להגיד שאחרי שהחוק הזה עבר אנחנו נמצאים במצב שמאפשר לנו להיאבק בסחר בבני אדם כי זה מהווה גורם תשתית.

חני בן ישראל: כשעובד יודע שהוא לא יכול לעזוב את המעסיק שלו אז הוא יישאר אצל המעסיק שלו גם אם הוא לא ישלם לו שכר וגם אם זו עובדת שמנצלים אותה מינית ואנחנו רואים את המקרים האלה כל יום ב"קו לעובד".

חני בן ישראל: אני מזמינה את הועדה להגיע אל קבלת הקהל שלנו ב"קו לעובד" ולראות עם איזה מקרים אנחנו מתמודדים בתחום הסיעוד ולראות כמה התופעה רחבה, תופעת הסחר בבני אדם, בתחום הזה ועד כמה הגורמים המבחניים שהמדינה אחראית עליהם -ובראש ובראשונה הסדר הכבילה, אחריו דמי התיווך שעוד אגיע אליהם, הם אלה שמאפשרים ויוצרים את הקרקע.

חני בן ישראל: לגבי פירוק זרוע סער, אספר מקרה שקרה שבוע שעבר.

חני בן ישראל: עובד תאילנדי שהמעסיק שלו חטף אותו לשדה התעופה כדי לגרש אותו בכפיה לתאילנד אחרי שהתלונן על פגיעה בזכויות שלו -ויכול להיות שהפגיעה בו התגבשה לכלל פגיעה בזכויות אדם, העובד הזה הצליח להימלט בתחנת הדלק, להגיע ברגל אל משטרת קרית שמונה ושם, השוטר התקשר אל "קו לעובד" ושאל אותי מה הוא עושה עם העובד הזה.

חני בן ישראל: אחר כך הוא אמר שהם לא מטפלים בעובדים תאילנדים אז אני מנסה לחשוב מה ייעשה אחרי שהיחידה הזו תתפרק, לאן אני אפנה קורבנות סחר?

אורית זוארץ: נקיים דיון.

אורית זוארץ: כפי שהתחייבו -משטרת ישראל והמשרד לבטחון פנים, הם יציגו כאן מודל עוד בטרם הפירוק אז בואו נתמקד ולא נפתח את זה להערות כרגע כי יש להתמקד בדוח.

חני בן ישראל: מה שאני מבקשת להדגיש הוא שגוף מרכזי שעד עכשיו צבר את הידע ואת המומחיות בטיפול בתחום הזה עומד להתפרק ואי אפשר להתעלם מזה.

חני בן ישראל: אי אפשר להדגיש את החשיבות של ההכשרה של המשטרות המקומיות.

חני בן ישראל: אם לא נעשה את זה בצורה מסודרת לא נוכל להתמודד כראוי.

חני בן ישראל: שוטרים מקומיים לא מכירים את האוכלוסיה ולא את העבירות, אין להם את השפות המתאימות והם לא יודעים מה לעשות עם האנשים האלה.

אורית זוארץ: אנחנו מתמקדים בדוח.

אורית זוארץ: דיון נוסף יתקיים ברגע שיגבשו את המבנה הארגוני כהכנה לפירוק היחידה.

אורית זוארץ: התמקדי בהערות שיש לך על הדוח.

חני בן ישראל: מחלקת המדינה הפנתה את שימת לבה של המדינה לכך שגם נושא של הגבלת מעבר בין מעסיקים וגם הנושא של פירוק היחידה המשטרתית, הם דברים שצריכים להיבחן והם דברים שצריכים לתת עליהם את הדעת.

חני בן ישראל: לגבי דמי התווך, נקודה כל כך כאובה, אני לא מצליחה להבין איך במשך שני עשורים אנחנו עדיין מנהלים את אותו דיון עקר על דמי תיווך, לא יודעים מי גובה, לא יודעים איפה גובים, כל עובד שמגיע לפה משלם אלפי דולרים כדמי תווך ושבעים אחוז מן הכסף הזה מגיע לידיים ישראליות, אלו הערכות של משרד התמ"ת, כבר שנים מדברים על זה שחלק ה'ארי' מן הכסף מגיע לכאן.

חני בן ישראל: את אף אחד זה לא מעניין, אף אחד לא חוקר את הדברים האלה, לא רשות המסים, לא הרשות להגבלת הון, לא משטרת ישראל ולאף אחד אין מה לומר על שוק של מיליארדי דולרים מדי שנה.

חני בן ישראל: מדובר באחד מגורמי התשתית המרכזיים שיוצרים קרקע לסחר בבני אדם כי הרי עובד שמגיע לפה, כשהוא שקוע בחובות עד צואר, חובות שחיים שלמים בעבודה בהודו או בתאילנד לא מספיקים כדי להחזיר, אם עובד כזה לא יתלונן הסחר יחריף ואנחנו רואים את הסיבות לחשש הזה כל הזמן.

חני בן ישראל: אי אפשר להדגיש מספיק את החשיבות של הדבר הזה.

חני בן ישראל: לגבי היעדר מתורגמנים, יש פה מהגרי עבודה שדוברים שפות שאין דרך לתרגם אותן.

חני בן ישראל: עובדים מסרי לנקה מדברים סינגלרית, מדברים תימית, ואין אף מתורגמן אחד רשמי.

חני בן ישראל: המשטרה נעזרת במהגרי עבודה לשם כך ואת הערך שיש לזה בבית משפט אני לא צריכה לתאר באוזני השוטרים שיושבים כאן.

חני בן ישראל: או שיש תרגום כפול, מסינגולרית לאנגלית ואז לעברית, שגם על הערך של זה בבית המשפט אין טעם להרחיב את הדיבור.

חני בן ישראל: נמצאים פה כמעט 30,000 תאילנדים ויש בערך שני מתורגמנים לתאית.

חני בן ישראל: אפשר להעביר הכשרות עד אין קץ -ואני מברכת את כל מי שעוסק במלאכה הזו אבל כשאין מתורגמנים, אי אפשר להבין את התלונה של העובדים, ואז כל הדברים האלה הם חסרי ערך.

חני בן ישראל: עד כאן.

אורית זוארץ: תודה.

מאיר פרוש: אלה דברים מאד חשובים וגם הביקורת בדוח היא מאד חשובה, אנחנו מאד קשובים לדברים.

מאיר פרוש: הערה שעלתה בראשי תוך כדי ששמעתי את הדברים היא שאנחנו, בהקשר של זרוע סער, גם לפני שני דיונים וגם עכשיו אנחנו שומעים את כל הארגונים זועקים חמס נגד הפירוק של זרוע סער אז בשנת 2010 זרוע סער היא זו שחקרה את העבירות וחסרה לי תמונת הראי של הציון לשבח שמגיע לזרוע סער, שעכשיו כולם מבקשים שלא לפרקה.

מאיר פרוש: זה משהו שלא ראיתי.

מאיר פרוש: דברים נוספים שהיו חסרים בדוח של מחלקת המדינה: האחד, ורחל ציינה אותו, הוא כתב האישום שהגשנו ב 2010 לעבירה על סחר באיברים.

מאיר פרוש: ככל הידוע לי זה כבר כתב אישום שני שאנחנו מגישים כאשר בראשון הוצעו עונשי מאסר חמורים במסגרת עיסקת טיעון.

מאיר פרוש: אנחנו הגישנו כתב אישום נוסף ועד כמה שאני יודעת אין לזה ביטוי בדוח.

מאיר פרוש: לגבי גביית דמי התיווך, נכון שאנחנו בתחילת הדרך בטיפול בה אבל, וכאן אמשיך את הדברים שמשטרת ישראל אומרת, מבחינת הטיפול של רשויות האכיפה בנושא הזה יש להבין שאלו חקירות מאד מרוכבות, ולא רק בגלל שהן ברמה הבינלאומית אלא גם בגלל שהן חקירות כלכליות שצריך להבין בהן בדיוק את המסלול שהכסף עובר, עלינו לבנות תיקי חקירה שאחר כך יוכלו להגיע לבית משפט ושאנחנו נוכל להוכיח אותם ברמה של "מעל לכל ספק סביר".

מאיר פרוש: השנה, זרוע סער -וזה גם משהו שלא ראיתי בדוח, עשתה מאמצים מאד גדולים בתחום הזה של חקירות של דמי תווך כאשר גם הפרקליטות נרתמה לענין הזה והחקירות היותר המורכבות גובו על ידי פרקליט מלווה מן היחידות הכלכליות בפרקליטות.

מאיר פרוש: אחד מן התיקים נמצא עכשיו בשלב של עריכת שימועים לקראת הגשת כתבי אישום, כך שזה לא שלא נעשתה עבודה בתחום הזה כי נעשתה עבודה וחשוב להדגיש שזו עבודה מאד מאד קשה בהיבט של אכיפה ואני לא בטוחה שההיבט של אכיפה הוא זה שיפתור את הבעיה כפי שהוצגה פה, הבעיה של גביית דמי תווך כי מבחינה חקירתית זה תחום שמאד קשה לחקור אותו ועוד לבצע חקירה שתניב תוצאות שיוכלו לעמוד בבית משפט בתנאי של "מעבר לכל ספק סביר".

מאיר פרוש: כבר שנתיים אין איזכור בדוח לתיק של גואל רצון והוא אמנם לא תיק שהקרבנות שלו הן מהגרות עבודה אבל מצד שני יש ביקורת בדוח על זה שאנחנו לא מספיק ממטפלים בסחר פנים של קרבנות ישראלים אז התיק של גואל רצון הוא מבחינתנו תיק של סחר פנים והקרבנות הן ישראליות.

מאיר פרוש: אין לזה כאמור איזכור בדוח.

מאיר פרוש: לגבי התייחסות הדוח לפרקליטות, אין שם התיחסות לכך שבכל מחוז יש רפרנט שזה תחום המומחיות שלו ושהוא מרכז את הנושא של סחר בבני אדם.

מאיר פרוש: אין הרבה תחומים בפרקליטות שיש להם רפרנט שמרכז אותם, שמתמקצע בהם ובהקשר הזה אני רוצה לציין שבעוד שבועיים יש משלחת של רפרנטים של הפרקליטות יחד עם הרפרנט במחלקת התביעה המשטרתית, וכולנו נוסעים לסיור לימודי בארצות הברית - - -

אורית זוארץ: אורחים של הסטייט דיפרטמנט לתחום הממוקד!?

מאיר פרוש: כן, אנחנו רוצים ללמוד עוד, אנחנו לא חושבים שמיצינו את הלימוד בתחום הזה.

מאיר פרוש: הדוח מציין מספר עניינים לרעה.

מאיר פרוש: קודם כל הוזכר באופן כללי תיק של דרום אמריקאיות שנסחרו כאשר בדוח מפנים לדווח של ארגונים של התקשורת.

מאיר פרוש: קודם כל לא לגמרי ברור לי למה הכוונה, יש אתי פה שני כתבי אישום שהוגשו בגין עבירות סחר בקרבנות דרום אמריקאיות בישראל ואם לזה הכוונה אז חבל שלא בדקו את העין הזה איתנו לפני שציינו את זה לרעה בדוח.

מאיר פרוש: צויין לרעה שאנחנו מגישים כתבי אישום על עבירות נלוות לעבירות הסחר לזנות אבל אנחנו עושים את זה -בין היתר, כיוון שתופעת הסחר בזנות הצטמצמה וטוב מאד שמגישים כתבי אישום על העבירות הנלוות ושעדיין עושים מאמצעי אכיפה בתחום הזה.

מאיר פרוש: אגב, הגשנו כתבי אישום מאד חמורים בעבירות הנלוות -גם אלו שהן לא סחר ממש כמו למשל, התיק על שם שי ארביב שציינו אותו שבו מדובר בהדחת קטינות וזה אמנם לא סחר בבני אדם אבל ראינו אותו כתיק מאד חמור, הגשנו גם ערעור על העונש.

מאיר פרוש: זו רק דוגמה.

מאיר פרוש: לגבי סחר פנים, המשטרה התיחסה כבר לגבי הצוות הבינמשרדי שישב על בחינת התופעה הזו ורק אומַר שאנחנו מאד מאד ערים לטענת הארגונים לגבי שינוי דפוסים ואנחנו כל הזמן עם היד על הדופק בענין הזה כדי לנסות לאתר שינויי דפוס בתיקים שמגיעים אלינו, ואנחנו מדי פעם נפגשים עם הרפרנטים כדי לקבל תמונה ארצית בשאלה של שינוי דפוסים.

מאיר פרוש: לגבי הגעה להסדרי טיעון שבהם אנחנו ממירים סעיפי עבירה בסעיפים קלים יותר, זה קורה לא רק בתחום של סחר בבני אדם וזה נובע מאילוצים.

מאיר פרוש: כל תיק עם האילוצים שלו.

מאיר פרוש: בדוח שהפרקליטות מעבירה לגבי כל הסדר טיעון שאנחנו מגיעים אליו אנחנו מפרטים את האילוצים שגרמו לנו להגיע לאותו הסדר - -

אורית זוארץ: האם מדובר באילוצים ראיתיים?

מאיר פרוש: זה יכול להיות מכלול של אילוצים ובעיקר ראייתיים.

מאיר פרוש: התמונה הראייתית שאנחנו מגיעים איתה אל בית משפט יכולה להשתנות תוך כדי ניהול המשפט, כשדברים שעֵד מסר במשטרה שונים מן הגירסה שמסר בבית המשפט, למשל.

מאיר פרוש: ההערכה שלנו את הראיות היא משתנה והיא דינמית, אנחנו לא "ננעלים".

מאיר פרוש: גם בית משפט מביע את דעתו לעתים, אנחנו מקשיבים ולוקחים את זה בחשבון .

מאיר פרוש: לפעמים אנחנו הולכים "עד הסוף" עם תיקים שאנחנו מאמינים בהם.

אורית זוארץ: החסמים של השפה, איך אתם מתגברים עליהם?

מאיר פרוש: כשתיק מגיע אל הפרקליטות הוא מגיע עם ראיות.

אורית זוארץ: המוקד הוא במשרד משטרת ישראל.

ליאור שלו: אנחנו עושים את המכסימום.

ליאור שלו: מנסים למצוא פתרונות יצירתיים עד כמה שאפשר במסגרת החוק.

אורית זוארץ: שמעתי פה משהו חמור לפיו אתם משתמשים בקרבנות או במהגרי עבודה כדי שיתרגמו.

אורית זוארץ: השאלה היא האם השכר שהם מקבלים הוא סביר?

ליאור שלו: לא מכיר את זה.

אורית זוארץ: תודה רבה לך תמר.

ליאור שלו: יש מחלקה לחקירות שוטרים.

אורית זוארץ: זה נעשה בתוך סהרונים ולכן אני שואלת.

אורית זוארץ: האם נעשה שימוש בפליטות?

אורית זוארץ: ואני רק שואלת: האם השתמשנו בקרבנות ששהו בסהרונים כדי לתרגם?

אורית זוארץ: כי ברגע שהערנו והחמרנו שם אז זה לא נעשה והם מעסיקים שתים או שלש מתורגמניות.

אורית זוארץ: לכן אני שואלת מה קורה במשטרת ישראל.

ליאור שלו: אני לא מכיר.

אורית זוארץ: אתה לא מכיר.

סיגלית זהר: קודם כל האגף לסיוע משפטי הוא גוף יחודי; מחד הוא חלק ממשרד המפשטים ומצד שני אנחנו עצמאיים לחלוטין -גם בעבודה שלנו וגם בעבודה המקצועית.

סיגלית זהר: לגבי השאלה למי אנחנו מעניקים סיוע משפטי, אנחנו פועלים תמיד כדי לייצג את האינטרסים של מבקש הסיוע ושל הקרבנות.

סיגלית זהר: לא פעם אנחנו מעניקים סיוע משפטי בהליכים נגד המדינה בתביעות נגד המדינה, בתביעות נזיקין נגד המדינה ובהליכים מנהליים נגד המדינה -במיוחד בתחום של קרבנות סחר בבני אדם.

סיגלית זהר: אני מרחיבה בנין הזה כי נראה לי שעורכי הדוח לא הבינו מה האגף לסיוע משפטי עושה.

סיגלית זהר: אנחנו מעניקים סיוע משפטי רק להליכים אזרחיים ומנהליים.

סיגלית זהר: לא מעניקים סיוע משפטי להליכים פליליים ואילו בדוח, צוין בביקורת, שבמקרים שטופלו על ידי הסיוע המשפטי הענישה היתה קלה יותר מן הענישה המותרת בהליכים פליליים.

סיגלית זהר: כאמור אנחנו לא מייצגים בהליכים פליליים.

סיגלית זהר: למעשה, לא הבינו את העבודה של האגף לסיוע משפטי וראוי אולי שיבוא נציג ויבקר במשרדים שלנו.

אורית זוארץ: האם לשכת הסיוע המשפטי יחודית רק למדינת ישראל או שיש מדינות נוספות שיש להן אגפים כאלו?

סיגלית זהר: יש כמובן אגף לסיוע משפטי במדינות נוספות אבל אני לא יודעת איך הם עבודים בתחום של סחר בבני אדם.

סיגלית זהר: שמענו מן הנציג הטאייוואני ששם ארגונים לא ממשלתיים מטפלים בענין במימון של המדינה.

סיגלית זהר: אין לי מחקר משווה עם כל מדינות העולם אבל במדינת ישראל הסיוע המשפטי הוא מאד רחב, ניתן לכלל קרבנות הסחר, בלי קשר לשיתוף פעולה עם המשטרה, ניתן לנפגעים שהם במקלט או מחוצה לו, הוא ניתן מבלי שאנחנו בודקים יכולת כלכלית וזה חריג בחוק, כי לפי חוק סיוע משפטי מי שמבקש סיוע צריך להוכיח זכאות כלכלית ואילו הנפגעים הללו פטורים מזה.

סיגלית זהר: הם פטורים מאגרות בית משפט.

סיגלית זהר: אנחנו מממנים עבורם עורכי דין שדוברים את השפה שלהם, גייסנו בעזרת "קו לעובד" מישהו דובר טאית אז אני מניחה שהסיוע המשפטי, גם ביחס למדינות העולם הוא מאד מאד רחב.

סיגלית זהר: צויינה אמירה כללית שאנחנו מעניקים סיוע משפטי וזה אמנם צוין לזכות אבל פרטנו בדוח שהגשנו -כפי שאנחנו עושים כל שנה, את הכמות הגדולה של הפניות לקבלת סיוע משפטי ואת האיתור הרחב שאנחנו עושים.

סיגלית זהר: פירטנו גם הישגים בולטים, יש לנו סכומים של עד שנים וחצי מליון ₪ שהושגו עבור מתלוננים.

סיגלית זהר: זה לא הוזכר בדוח.

סיגלית זהר: מקרים של נפגעים שקיבלו מאות אלפי שקלים, עתירות שהגשנו בתחום המעמד, נשים שקיבלו א'5, עתירות שהתקבלו, הישגים בתחום המוסד לבטוח לאומי, כשהמוסד לא רצה לתת קצבת ילדים וקצבת מזונות לאמהות נפגעות סחר שנולדו להן ילדים בתוך ישראל ונמצאות פה בהליכים משפטיים, ועשינו שינויי תודעה בתחום הזה, אין לזה שום איזכור בדוח ויש בזה משהו מאד מקומם.

אורית זוארץ: תודה רבה לך.

ויקה גולדמן: אקצר.

ויקה גולדמן: התחושה היא של חוסר הבנה בסיסי לגבי השאלה מה אנחנו ואיזו מסגרת אנחנו.

ויקה גולדמן: התחושה שנוצרה היא שמדובר על איזו תחנה מעבר שמגיעים לשם קרבנות לפרק זמן קצר אבל אנחנו מסגרת רב תרבותית, אנחנו מסגרת לטיפול גם לטווח ארוך וגם לטווח קצר, היתה התעלמות מוחלטת משמונה עשרה נשים המשיכו לשהות במקלט יחד עם הילדים, יש לנו אשה שנמצאת כבר כמעט ארבע שנים במקלט ועוד.

ויקה גולדמן: כמובן שלא צויינו הפניות של הקרבנות ל"אטלס".

ויקה גולדמן: תשעים ושלש קרבנות - -

אורית זוארץ: כמה הופנו?

ויקה גולדמן: בשנת 2010 ששים ושלש.

אורית זוארץ: ול"מעגן"?

ויקה גולדמן: ל"מעגן" חמישה עשר אבל קיבלו טיפול ששים ושלש נשים.

ויקה גולדמן: גם נשים ששוהות במקלט וגם נשים שהיו בעבר ונאלצו לחזור למקלט, או בגלל המעסיקים או בגלל שהן ביקשו לחזור הביתה.

ויקה גולדמן: כל מקרה לגופו.

ויקה גולדמן: לגבי מקלט "אטלס" חשוב לציין שבכל התהליכים האלה, למרות שפרק הזמן שלהם מאד קצר, אנחנו מעניקים טיפול גם לאלה שהיו במקלט ומשולבים בעבודה מחדש.

ויקה גולדמן: הם בעצם מהווים משפך.

ויקה גולדמן: נמצאת אתי כאן מנהלת של המקלט והיא יכולה לומר שזה מהווה משפך בין כל המשרדים ואנחנו מטפלים בכל בקשה ובכל בעיה שנוצרת אצל מעסיקים וגם אצל העובדים עצמם.

ויקה גולדמן: חשוב לציין את פעילות ההעשרה שלנו, זו אחת מן הפעילויות היחודיות ואנחנו -בתמיכה של משרד הרווחה, מתעלמים מן העובדה שהם פליטים או מהגרים ומעניקים שירותים של לימודי עברית ומחשבים למשל.

ויקה גולדמן: זו מסגרת יחודית, שפועלת עשרים וארבע שעות.

ויקה גולדמן: מסגרת שמעניקה שירות רפואי, מסגרת מלווה כמעט לכל מקום, מלווה כל קרבן שזקוק לזה.

אורית זוארץ: כמה ילדים נמצאים במקלט?

אורית זוארץ: איזה מענה ניתן לקטינים?

ויקה גולדמן: ששה ילדים שהמסגרות מממנות עבורם את כל הגנים והקיטנות - - -

אורית זוארץ: הילדים יוצאים בכל יום מן המקלט ומשתלבים בקהילה!?

ויקה גולדמן: כן, נמצאים במערכות חינוך, אנחנו ממממנים קיטנות וסיורים בקיץ.

ויקה גולדמן: כמו שרחל ציינה קודם אנחנו משתמשים הרבה פעמים בדוח וזה מאד מתסכל לקרוא את ההתייחסות של הדוח לעשייה וזה בהחלט פוגע במוטיבציה.

ויקה גולדמן: חשוב להגיד את זה כי המסגרת מטפלת וזה משהו מאד ייחודי בין שירותי טיפול.

אורית זוארץ: תודה רבה לך ויקה.

אורית זוארץ: את עושות עבודת קודש.

סיגל רוזן: לא אחזור על הדברים שנאמרו.

אורית זוארץ: התיחסות שלכן לדוח ולהתיחסות.

אורית זוארץ: גם צרכים שעולים בעבודה שלכם מול משרדי הממשלה.

סיגל רוזן: אני רוצה לחזק את הדברים שאמרה חברתי חני ולא אחזור על אף אחד מהם רק אוסיף שהעלבון שפה נשמע מנציגי הממשלה רק מראה עד כמה הביקורת של הדוח מוצדקת.

סיגל רוזן: למעט משרד המשפטים והלשכה לסיוע משפטי -שעושה עבודה נהדרת, משרד המשפטים אכן הפנים את העובדה שיש שינוי בדפוסי הסחר אבל העלבון שנשמע פה סביב השולחן מעלה ששאר משרדי הממשלה לא מפנימים בכלל את העובדה שדפוסי הסחר השתנו.

סיגל רוזן: נכון, עשינו כולנו עבודה נהדרת בנושא של מיגור הסחר בנשים למטרות זנות והיום כבר אין נשים שמגיעות ממזרח אירופה לישראל לעבוד בזנות אבל, הדפוסים השתנו.

סיגל רוזן: יושבים עכשיו במקלט -ואני מצטערת שאני חוזרת לזה מדי ישיבה, אבל יושבים במקלט מאז פברואר קרבנות של עבדות מן הסוג הקשה ביותר, מסרי לנקדה, שהגיעו עם פנקסים וזו בהחלט דוגמה לדפוס סחר משתנה וכל מה שהצלחנו להשיג עד היום בכל החודשים האלה הוא שלא מאפשרים להם לעבוד, גורמים להם לרצות לעזב את הארץ ונאמר לנו בכתב על ידי רפ"ק ג'רבי שמדובר פה בפער בין הציפיות של העובדים לעבודה שבישראל תוך התעלמות מן העובדה שהם לא הועברו לישראל כחוק.

סיגל רוזן: לא בדקו את הענין הזו.

סיגל רוזן: אם זה לא שינוי בדפוס ואם זה לא מידע קונקרטי אז מה זה?

ליאור שלו: זה תיק שנחקר, זה - - -

אורית זוארץ: אאפשר להתייחס.

אורית זוארץ: תישמר זכות דיבור.

סיגל רוזן: הקרבנות יושבות במקלט ורואים בזה תנאים משופרים.

סיגל רוזן: הם רוצים לעבוד.

סיגל רוזן: הם שילמו הון עתק במדינת המוצא.

סיגל רוזן: אם לא יתנו להם לעבוד כדי להחזיר את החובות הם יברחו מכאן.

סיגל רוזן: הם רוצים לצאת מפה האינטרס שלנו הוא להחזיק אותם פה ולחקור את התיק הזה.

סיגל רוזן: יחד אתם עבדו עוד תאילנדים שאנחנו לא יודעים איפה הם עכשיו.

סיגל רוזן: יש עוד אנשים במצב הזה.

סיגל רוזן: למדינת ישראל יש אינטרס לברר את הענין הזה, לא לתת להם לחמוק מפה כי כבר חמישה חודשים הם במקלט ולא יכולים לעבוד.

אורית זוארץ: נמקד.

אורית זוארץ: זו אכן אחת הטענות של הקרבנות שנמצאות במקלט ומבקשות לצאת ולממש את זכותן לעבוד בפרק הזמן הזה מה שלא ניתן בגלל בעיה של היתרים.

סיגל רוזן: נכון, הן לא מקבלות היתרים, הם לא מקבלם היתרים ואני רוצה לחזור לנושא של קרבנות סיני שבאופן כללי בכלל לא מקבלים היתרים ממשרד הפנים.

סיגל רוזן: התחושה היא שמשרדי הממשלה עושים מאמצים ומשרד הפנים עושה כמיטב יכולתו לפגוע במאמצים האלה וזה מקומם ברמה מאד גבוהה.

סיגל רוזן: אני מוכרחה לומר מספר מלים על הנושא של קרבנות הסחר בכלא סהרונים, קרבנות שלא מזוהים.

סיגל רוזן: יש דיינים שיודעים איך לשאול את השאלות ושואלים אותן ואז עולה לפעמים שהקרבנות הם קרבנות סחר וגם אז כמובן אנחנו שומעים פה שהמספרים מדאיגים אתכם אבל אנחנו במצב שהמספרים לא יגדלו כי דואגים לא לזהות את הקרבנות האלה.

סיגל רוזן: מאז שלפעילי המוקד אין זכות כניסה לכלא אנחנו לא יכולים לפגוש אותם באופן חופשי ולאף ארגון אחר גם אין גישה לכלא.

סיגל רוזן: אנחנו לא מצליחים לדבר אתם וכתוצאה מכך גם אנחנו לא יכולים לאתר קרבנות.

סיגל רוזן: קרבנות נמצאים עצורים תקופות ממושכות והם פשוט לא מזוהים עלי די אף אחד במערכת למעט אולי אלה שמצליחים להוציא מהם את זה.

סיגל רוזן: לא תמיד כי צריך לזכור מהם המקומות מהם מגיעים אותם קרבנות ואת הבעיות הקשות שלהם לדבר על הנושאים האלה של אונס חוזר, העובדה שנשים היו שפחות מין במשך חודשים ארוכים במדבר וכו'.

סיגל רוזן: הם לא מזוהים.

סיגל רוזן: זה חמור.

אורית זוארץ: דברייך קשים וחמורים אבל יחד עם זאת, היה כאן דיון לפני שבוע שקשור ל ולקרבנות והיה כאן מפקד סהרונים והוא דיבר בצורה מאד מפורשת, גם על סבב הדרכות, עורכת הדין גרשוני, האם יש סבב של הדרכות בתוך סהרונים?

רחל גרשוני: היו מספר הכשרות.

רחל גרשוני: של דיינים, של עובדים סוציאליים ושל חלק מן הצוות של המתקן.

רחל גרשוני: מטבע הדברים צריך לעשות הכשרות חוזרות.

סיגל רוזן: עובדה שהמידע לא מגיע משם.

סיגל רוזן: המידע על קרבנות לא מגיע משם.

רחל גרשוני: במספר מקרים זה כן הגיע.

רחל גרשוני: עובדים סוציאלים התקשרו אלי וגם דרך איש צוות.

רחל גרשוני: עדיין, את צודקת שצריך יותר.

רחל גרשוני: תמיד צריך יותר.

אורית זוארץ: היתה שם נכונות של מפקד הסהרונים להעביר הכשרות לצוותים שלו.

סיגל רוזן: אין לו נכונות לאפשר לנו להיכנס לאגפים -כפי שהיה בעבר עד שהגשנו עתירה נגד תנאי המעצר.

סיגל רוזן: לזה אין לו נכונות.

סיגל רוזן: אנחנו עושים שם עבודה חשובה וטובה, זיהינו הרבה קרבנות כשפגשנו את כולם וזה נמנע מאתנו רק בגלל שהגשנו עתירה נגד תנאי המעצר.

אורית זוארץ: אחד הדברים שעלו כאן

אורית זוארץ: הוא שהוא הציע להפגיש אתכם עם - - -

סיגל רוזן: אנחנו נפגשים אתם פעמיים בשבוע.

סיגל רוזן: אנחנו מגיעים באופן רציף.

סיגל רוזן: הענין הוא שאנחנו פוגשים רק אנשים שאנחנו יודעים עליהם מראש והזמנו אותם החוצה.

סיגל רוזן: אנחנו לא מצליחים להגיע למקרים כפי שהיה עד ינואר 2008.

סיגל רוזן: מילה לרננה שדיברה על האינטרסים של חברות כח האדם, איזה אינטרס יש לחברות כח אדם בענף הסיעוד ליידע את העובדים באשר לזכויות שלהם.

סיגל רוזן: : האינטרס הוא לשמר את הקשר בין עובד זר לבין מעסיק כדי לקבל את האפשרות להמשיך את ההשמה.

סיגל רוזן: מה שקורה זה ההיפך כי ברגע שעובד רואה -כשהוא מודע לזכויות שלו הוא רואה עד כמה הן מפורות אז ברור שהוא לא ירצה להישאר במקום הזה.

אורית זוארץ: יש את הפיקוח של הלשכות הפרטיות על מה שקורה בתוך הבית פנימה.

סיגל רוזן: מלה אחרונה.

סיגל רוזן: עשינו מחקר עומק והמוקד אחראי על החלק של סרילנקה אז עשינו ראיונות עומק עם האנשים משם - - -

אורית זוארץ: איך אתם מראיינים אותם?

סיגל רוזן: באמצעות מתורגמנים מן הקהילה אין ברירה אחרת כי אין בנמצא מתורגמנים אחרים אבל, מכל הראיונות עולה שהם יודעים שהם צריכים לעבור בקונסוליה הישראלית כדי לחתום אבל אף אחד לא יודע שהוא אמור לעבור שם ראיון.

סיגל רוזן: כששואלים איך הקונסול אמור להתמודד עם כל התפקידים שלו אז כל מה שצריך שם הוא לחתום והעובד לא יודע שהוא אמור לעבור ראיון.

ויקה גולדמן: זו לא פעם ראשונה שאנחנו שומעים את ההקשר הזה בין כלואים ומקלט.

סיגל רוזן: חלילה.

סיגל רוזן: התחושות שלי, אני יודעת שאתם עושים מעל ומעבר.

ויקה גולדמן: זו לא פעם ראשונה שאנחנו שומעים את זה.

ויקה גולדמן: אסור שזה יהיה באותו המשפט.

ויקה גולדמן: אנחנו מסגרת טיפולית לכל מי שיכול לבוא.

ויקה גולדמן: כמו שאתם רוצים לקדם את הנושא כך גם אנחנו.

ויקה גולדמן: לפני שבוע התקיימה פגישה עם נציג ממשרד התמ"ת.

ויקה גולדמן: חשוב להפסיק את ההקשר הזה בין בית כלא למקלט.

סיגל רוזן: סליחה, מבחינתם כשהם עובדים כלואים, הם אמרו לי "אנחנו מרגישים שאנחנו כלואים בכלוב של זהב".

סיגל רוזן: אלה תחושות שלהם.

סיגל רוזן: אני מצטערת על כך ש - - -

אורית זוארץ: חברות, יש כאן עוד דובר.

אנסטסיה מיכאלי: תודה.

אנסטסיה מיכאלי: רוצה לתמוך בדברים של סיגל.

אנסטסיה מיכאלי: הנסיון שלנו -מן הקשר שלנו עם שירות בתי הסוהר בכל הסוגיה של זיהוי, מראה שהיום יש לשירות בתי הסוהר עובדים סוציאלים שכל תהליך הזיהוי של קרבנות סחר וקרבנות עינויים הוא חלק מן העבודה שלהם.

אנסטסיה מיכאלי: הם אמורים לראיין ולזהות.

אנסטסיה מיכאלי: מדובר בכאלפיים איש שנכנסים.

אנסטסיה מיכאלי: ברור שזו מצבת כח אדם שלא יכולה לעשות את כל המשימה הזו.

אנסטסיה מיכאלי: לגבי הכשרות, שרות בתי הסוהר רוצה לעשות את זה ועושה את זה.

אנסטסיה מיכאלי: הם עושים מאמץ כן לחפש מסגרת הכשרה נכונה ומתאימה לתהליך אבל כל עוד שיש שם רק שלושה אנשים, וכשאין אף אחד שיכול לדבר בשפה הרלבנטית וכל התהליך נעשה באמצעות תרגום - - -

אורית זוארץ: לפי הצהרה של מפקד הכלא יש שני מתורגמנים שעובדים עם סחר.

אנסטסיה מיכאלי: לפי הדיווחים שלנו - --

אורית זוארץ: מבקשת להעביר את הדיווחים והפרטים.

אורית זוארץ: אנחנו רוצים לטפל בשרש הבעיה ולשם כך חשוב לנו לקבל דיווחים עדכניים ולהעביר אותם אל הגורמים המטפלים.

אורית זוארץ: ראינו את זה בסיור שלנו וביקשנו להפסיק את זה באופן מיידי אלא אם כן הם מתוגמלים בשכר שקבע נציב שירות המדינה.

אורית זוארץ: זה בסדר שמישהו מתוך הקהילה יעבוד כמתורגמן רק אם הוא יקבל את השכר ההולם.

אנסטסיה מיכאלי: השאלה אינה שאלה של שכר כי ברגע שהמתורגמן הוא מתוך הקהילה אז הסיכוי שנשים ידווחו על התעללות מינית הוא אפסי ואנחנו רואים שיש מקרים שהשב"ס לא מזהה את העובדה שאותן נשים עברו אונס.

אנסטסיה מיכאלי: מאחר ולשב"ס אין מנגנון יעיל לזיהוי של קרבנות סחר ועינויים אז חלק גדל מן התהליך מתבצע על ידי בתי הדין לביקורת משמורת.

אנסטסיה מיכאלי: ואם דיברנו על עכשיו על מקרים ספורים ובודדים אז כשמסתכלים על פרוטוקולים של בתי הדין לביקורת משמורת רואים שיש עשרות.

אנסטסיה מיכאלי: יש עובדים שמוסמכים לקבוע מיהו קרבן סחר אבל אפשר לראות שגם הדיינים עצמם קובעים שאנשים מסויימים נמצאים תחת ההגדרה של קרבנות סחר.

אנסטסיה מיכאלי: יותר טוב היה אם זה היה נעשה כמו שצריך.

אנסטסיה מיכאלי: יש כנראה מאות.

אנסטסיה מיכאלי: אנחנו לא יודעים כי התהליך לא מתבצע.

אנסטסיה מיכאלי: מעבר לזה, חוץ מזה שהאנשים האלה לא מזוהים ולא מופנים אז הם גם לא מטופלים מבחינה רפואית, גם לא בתוך בית הכלא.

אנסטסיה מיכאלי: השירותים הרפואיים שקיימים בסהרונים הם מתחת לכל ביקורת לפי כל קנה מידה.

אנסטסיה מיכאלי: גם מבחינת הטיפול הגניקולוגי וגם מבחינת זה הנפשי.

אנסטסיה מיכאלי: אנשים יוצאים החוצה ואין להם שום הסדר.

אנסטסיה מיכאלי: זה עוד היבט שמוזכר בדוח והוא לא קיים בכלל.

שחר שוהם: דוח המדינה מתייחס גם להחזרה החמה וכפי שרחל ציינה ניתן פסק דין בנושא.

שחר שוהם: אנחנו מברכים את בית המשפט על האופן שבו הוגדרה הפרקטיקה של ההחזרה החמה כבעייתית וככזו שלא עומדת בסטנדרטים בינלאומיים.

שחר שוהם: מאחר שזה הוזכר בדוח אז אומַר שאנחנו וארגונים אחרים נמשיך לבחון את הנושא ונמשיך לבחון האם בפועל נעשות עבירות חמות והאם המדינה עומדת בהתחייבות שלה כלפי בג"ץ.

שולה אגמי: מאחר שבאמת נאמרו פה דברים אז אגיב.

שולה אגמי: לא אחזור על הדברים.

שולה אגמי: קודם כל רוצה לברך אותָּך, את עושה עבודה נהדרת בתחום הזה.

שולה אגמי: סיירנו בדרום תל אביב, ראינו בשטח מה קורה וכמו שנאמר בדוח יש חוסר במשאבים ובכח אדם משטרתי.

שולה אגמי: כיוון שכך, איך אנחנו רוצים לטפל בדבר הזה?

שולה אגמי: אם יש באמת חוסר והממשלה שמה דגש על דברים אחרים ולא על דברים שבהם צריך לשים את המשאבים -וצר לי לומר את זה בשולחן הזה, אז אני לא רואה שיהיה שינוי.

שולה אגמי: כל עוד שהממשלה לא תשיג את כח האדם ואת המשאבים לדברים הנכונים אז לא ישתנה שום דבר ואני מכירה את זה מן השטח ואנחנו מכירים את זה ויודעים בדיוק אפה שמים את הדגש בתקציבים, על דברים שלא הייתי אומרת שהם לא רצויים אבל לא על עובדים סוציאליים, למשל.

שולה אגמי: צריכים לזכור שיש את יחידת סער והיא דבר נהדר ויש את סגירת יחידת סער, אני חושבת: האם מישהו רדום שם?

שולה אגמי: הרי רוצים לשנות דברים, האם מישהו נרדם?

שולה אגמי: אני רואה את זה בדרום תל אביב ואני רואה את הכח המשטרתי, נעשית פה עבודה נהדרת, אבל כשאני שומעת שוטר שאומר "אני כלבויניק" אז אני אומרת: תתעוררו! תתעוררו!

אורית חיימי: קודם הערה כללית ואחר כך אתייחס לסרילנקה.

אורית חיימי: אני מרגישה שאני חוזרת על עצמי במספר נקודות אבל לא יכול להיות שחלק מכל הארגונים ינכס לעצמו את הידע ואת הרגישות הרבה לנושא הזה ויקַבָע פה שאנחנו לא ערים או כן ערים לשינויים בדפוסי הסחר.

אורית חיימי: אני עצמי -וגם הקולגה שלי, מימיני, היינו חברים בצוות משך שלש שנים והיינו קשובים והעברנו את המסר של השינויים לארגון, גם אנחנו ערים והקמת יחידת לוינסקי היא חלק מאותה ערות לשינויים ולצרכים השונים.

אורית חיימי: אני רוצה לציין שמפקד היחידה הזו והשוטרים שלה משמשים שם כיותר משוטרים כי הם גם אנשי קשר לקהילה כדי לעמוד על הצרכים וכדי למנוע חיכוכים ולכן, הנושא של שינוי תפיסת הסחר - משטרת ישראל מודעת לו ויותר ממודעת לו.

אורית חיימי: צר לי שכך נאמרים הדברים.

אורית חיימי: אנחנו לא חשים עלבון אלא חשים מה שהרבה משרדים פה חשו וזה חוסר דיוק בלשון המעטה ולדעתי כבר נגרם נזק למדינת ישראל ולא למשטרת ישראל, וחברי כבר ציין את זה קודם, אם נאמרים דברים על בסיס אמירות עריטלאיות זה חבל כי זה נזק למדינה.

אורית חיימי: אין לי מושג על מה מבוסס הכיתוב "התעללות בעובדים זרים".

אורית חיימי: יש לומר את הדברים על השולחן: זו אמירה מאד קשה כי זה כבר לא השוטרים אלא המדינה ולא בגלל שאני רוצה לכסות על מקרה כזה או אחר, כי כל מקרה שיבוא לשולחן המשטרה ייבדק.

אורית חיימי: יש ערוצים לעשות את זה אבל חבל, חבל שזה קורה כך.

אורית חיימי: לגבי "סער", לא שזה מרגיע אבל יש צוות, אני חברה בצוות הזה, אני מקוה שאני מייצגת נאמנה את הקולות שכאן עלו, גם לגבי הצרכים וגם לגבי החקירות.

אורית חיימי: "סער" עדיין מתפקדת.

אורית חיימי: זהו צוות מיוחד של חקירות ומודיעין ודברים נוספים שיתן את הדעת -בין היתר- גם על דוח מחמד.

קריאה: לגבי הסרילנקים, נאמר שנלך ונחקור במקלט ושלא עשינו את עבודתנו נאמנה.

קריאה: אל"ף, התחלנו לחקור שם ובדקנו את הנסיבות, לפעמים האבחנה בין עבודה קשה לבין עבדות היא לא נהירה לכל מי שעוסק בנושא הזה.

קריאה: מדובר באנשים שהתחילו לעבוד ועבדו פחות משבוע או -אם אני לא טועה הם עבדו שלשה ימים, לא היה מישהו שהגביל את התנועה שלהם -למעט העובדה שהם היו בלב ים ובאו לדיג, אז אופי העבודה שם היה כזה.

אורית זוארץ: אין ספק שיש שינוי בדפוסי הסחר וזה משהו שעולה כאן בשנה האחרונה לא אחת.

אורית זוארץ: זה עלה גם על ידי הצוות הבינמשרדי.

אורית זוארץ: אנחנו רואים שינויים בכל שמתרחש במרחב המזרח תיכוני.

רחל גרשוני: יש דברים שנתנו לי תקוה.

רחל גרשוני: יש ויכוח כל כך עירני וכל כך חי, זה מראה שיש כאן דמוקרטיה בישראל, ומתך הדמוקרטיה אנחנו כן מתקדמים ואנחנו כן שומעים ואנחנו כן עושים.

רחל גרשוני: דבר שני, לגבי העלבון, ויש לדבר על עלבון, לפעמים עלבון הוא חיובי כי אז הוא מראה שאנשים נותנים את הלב לעבודה.

רחל גרשוני: אמנם לא תמיד אבל יש לעתים שעלבון מבטא דברים חיוביים.

אורית זוארץ: אני מודה לכל המשתתפים והמשתתפות.

אורית זוארץ: אין ספק שדוח מחלקת המדינה מהווה כלי עבודה שמעיר ומעורר, ומעורר גם את אלה שעושים את מלאכתם נאמנה, אם זה במסגרת משרדי הממשלה ואם זה במסגרת הארגונים החברתיים.

אורית זוארץ: זה רק מחדד את העובדה שיש למדינת ישראל אחריות מלאה על זיהוי, הגנה ואכיפה של החוקים במדינה, כולל הגנה על קרבנות סחר בכלל וקרבנות סחר לזנות בפרט.

אורית זוארץ: אחדד דברים שנאמרו בתחילת הדיון כשנציגי השגרירויות לא היו.

אורית זוארץ: סיני היא מצרים ואי אפשר להתייחס לסיני כישות נפרדת.

אורית זוארץ: כשמצפים ממדינה לקחת אחריות על שטח ריבוני שלה היא צריכה לקחת אחריות על שטח ריבוני שלה ולצערי הרב הדבר לא בא לידי ביטוי בדוח.

אורית זוארץ: לא נאמר בו אפילו משפט אחד על כך שהעבירות נעברו בתוך מצרים וחשוב לחדד את זה ולעמוד על הנקודה הזו כי היא משמעותית.

אורית זוארץ: לגבי הדיונים הבאים, למושב הבא נזמן -מתוך מה שעלה כאן בוועדה ומתוך עבודה שלנו לאורך המושב האחרון והשנה האחרונה, את הגורמים המתאימים.

אורית זוארץ: יש לנו מספר נושאים על סדר היום.

אורית זוארץ: משרד הפנים שיציג את תכנית העבודה שלו אחרי הקמת המערך הארגוני תוך מתן מענה לכל מה שקשור לאשרות, לדמי תיווך ואנחנו נבקש מן הנציגים הרלבנטים לבוא ולהדגים.

אורית זוארץ: נעביר רשימה מאד מפורטת על נושאים שתצטרכו להתייחס אליהם בפני הועדה.

אורית זוארץ: אני מאמינה שקודם לכן יוזמן המשרד לבטחון פנים.

אורית זוארץ: מעבר לתכנית העבודה שלכם לשנת 2011-2012 אנחנו מבקשים הצגה של מבנה ארגוני חדש עם הגורמים המקצועיים שיתנו מענה במקום יחידת "סער" שהמבנה שלה אמור להשתנות.

אורית זוארץ: משרד החוץ, תכנית העבודה שלכם גם לגבי מערכת היחסים עם ארצות הברית ומחלקת המדינה אבל כמובן גם התיחסות שלכם לסוגיות שקשורות לעבודה מול שגרירויות וקונסוליות ומדינות יעד למהגרי עבודה.

אורית זוארץ: משרד הרוחה -שבא לידי ביטוי ממש ב"נגיעות" היום, אמור להציג כאן בוועדה את הסקר שערך על זהות בישראל, אנחנו מחכים לדוח הזה ונבקש שיוצג כאן.

אורית זוארץ: הצעות לעבודה בין משטרת ישראל והארגונים, אנחנו ממליצים ומציעים למשטרת ישראל לקיים פגישה עם נציגות הארגונים ולקבל תמונה רחבה ומקיפה.

אורית זוארץ: חשוב שהעבודה כאן תהיה על ציר שוטף ועדכני ותוכלו גם לחבר אותנו למסקנות שלכם.

אורית זוארץ: כמובן הערותי למשרד הפנים שלא סובלות דיחוי, על הטיפול בשני המקרים שמחכים למענה ועל הזכותונים.

אורית זוארץ: מצפים לתשובה תוך שבוע.

אורית זוארץ: נעביר גם פנייה לשר אבל הנושא אקוטי שמחכה שנה.

אורית זוארץ: חודש לזכותון הוא הרבה זמן אבל נגלה איפוק וסבלנות ונבקש שעד לרביעי באוגוסט נקבל עותקים מן הזכותונים שיופצו בשיתוף עם משרד החוץ.

אורית זוארץ: תודה רבה.

חני בן ישראל: לגבי ההזמנה של הועדה לבקר בקבלת הקהל שלנו ב"קו לעובד", זו היתה הזמנה רצינית לגמרי ונשמח שתבואו להתרשם מן הדברים שאתם אנחנו מתמודדים.

אורית זוארץ: צפויים שני סיורים.

אורית זוארץ: האחד הוא בסהרונים, קיבלנו אישור בעל פה לצרף שני נציגים מכל ארגון.

אורית זוארץ: נתכנן את זה מספיק זמן מראש כדי שתוכלו להתארגן באופן שיהיה מספר אנשים מתאים לישיבת עבודה שתיערך אחר כך.

אורית זוארץ: תודה רבה לכולם.