ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 588, 2011-07-19 00:00

כרמל שאמה-הכהן: שלום, אנחנו פותחים ישיבה שביעית בהצעת החוק של חה"כ אחמד טיבי וחברי כנסת אחרים ומוכשרים – הצעת חוק פיצוי וסיוע לנוסעים עקב עיכוב או דחייה בטיסה, התשס"ט-2009.

כרמל שאמה-הכהן: איפה עצרנו?

אתי בנדלר: הוועדה סיימה לדון ולאשר את סעיף 10 להצעת החוק.

אתי בנדלר: אני מזכירה, שככל שאנחנו ממשיכים הלאה נצטרך אחר כך לחזור גם לסעיף 5 ולסעיף 3(2), ששם אני כתבתי הערה בנוסח שהפצנו לישיבה הקודמת, שדרושה הבהרה כי החלטת הוועדה מבחינתי איננה ברורה.

אתי בנדלר: קוראת סעיף 11: בלי לגרוע מהוראות כל דין, מפעיל טיסה יציג בעמתה הרישום לטיסה, במקום הנראה לעין ובאותיות ברורות וקריאות, מודעה המפרטת את זכויות הנוסע לפי חוק זה במקרה של סירוב העלאה לטיסה, עיכוב טיסה או ביטול טיסה.

אתי בנדלר: נוסע שלא עלה על טיסה שלגביה הונפק לו כרטיס טיסה, בשל סירוב להעלותו לטיסה כאמור בסעיף 5, בשל עיכוב בטיסה כאמור בסעיף 6 או בשל ביטול טיסה כאמור בסעיף 7 – זכאי לקבל ממפעיל הטיסה או מהמארגן מסמך המפרט את זכויותיו להטבות לפי חוק זה.

אתי בנדלר: לסעיף זה התקבלו הערות של רשות שדות התעופה, שלא מעוניינת שכל אחד מהמפעילים יציב שלט כראות עיניו בשדה התעופה.

אתי בנדלר: אני מציעה, שהם יציגו את העמדה שלהם.

שמשון כץ: לאורך הדלפקים יש לא מעט שילוט בתחומי ביטחון, בתחומי זכויות נוסע: הטסה, משקלים, ילדים.

שמשון כץ: אנחנו מבקשים לקחת על עצמנו את השילוט בטרמינל.

שמשון כץ: אנחנו נציב שירות ראוי ובולט, כזה שכל אחד יכול לראות ולקרוא, כמו שמקובל היום בשדות התעופה באירופה, במקום שכל אחד ישים פתקאות לאורך הדלפקים או כל מיני שלטים מאולתרים.

שמשון כץ: אנחנו מבקשים מהוועדה לאשר לנו לעשות את זה בצורה ראויה, בגודל ברור וקריא, בכל הפתחים ובכל הכניסות.

כרמל שאמה-הכהן: גם למעלה?

שמשון כץ: בעיקר למעלה, איפה שעושים את הצ'ק אין.

כרמל שאמה-הכהן: ואחרי זה יש עוד שלב.

שמשון כץ: בכל התהליך שבו יוצא הנוסע יהיה שילוט תקני של זכויות הנוסע.

שמשון כץ: יש דוגמא כזו באירופה, ואנחנו נפעל בהתאם.

שמשון כץ: יש 146 חברות תעופה, וזה יהיה כאוס אחד גדול אם כל אחד יציב לעצמו שלט בדרך.

קריאה: חשוב שזה לא יהיה על הדלפקים.

קריאה: שזה יהיה שילוט גדול וברור אבל לא על גבי הדלפקים.

שמשון כץ: על פי תוכן החוק.

שמשון כץ: אנחנו נקרא את תוכן השילוט, מהן זכויותיו וחובותיו של הנוסע, ונפרסם בהתאם.

כרמל שאמה-הכהן: האם יש משרד ממשלתי שיכול להכין את המודעה לפרסום?

אתי בנדלר: אם אדוני יקבע שהשר רשאי לקבוע את נוסח המודעה, תהיה סמכות כזו.

כרמל שאמה-הכהן: אני מעדיף שהנוסח ינוסח על ידי גורם ממשלתי, והם ידאגו לפרסום שלו.

קריאה: משרד התחבורה ינסח את הנוסח.

קריאה: אין שום בעיה.

אתי בנדלר: אני רק מזכירה, שאם אתה תחכה לתקנות בעניין הזה אז יתכן שלא יהיה שילוט.

שמשון כץ: למה גברתי אומרת את זה?

לאה ורון: כי יש לה איזה ניסיון של יומיים ורבע בחקיקה.

כרמל שאמה-הכהן: אפשר להגיד שהם מפרסמים, אבל אם הכין משרד ממשלתי נוסח זה יהיה הנוסח המחייב.

אתי בנדלר: אני מוכרחה לומר שני דברים.

אתי בנדלר: הערה ראשונה היא, שהנוסח שהועבר אלינו על ידי רשות שדות התעופה היה רחב יותר, והתייחס לכך שתחול חובה.

אתי בנדלר: הנוסח שהועבר אלינו להערות אומר: בלי לגרוע מהוראות כל דין מפעיל טיסה, מארגן או סוכן, יציבו בנקודות המכירה במקום הנראה לעין ובאותיות ברורות וקריאות מודעה המפרטת את זכויות הנוסע לפי חוק זה במקרה של סירוב וגומר, ורשות שדות התעופה תציב שילוט כאמור באולמות הנוסעים בטרמינל".

אתי בנדלר: כלומר, הם הציעו להרחיב את החובה, כך שהשילוט הזה יהיה גם בנקודות המכירה.

אתי בנדלר: אני חושבת, שזו הצעה צרכנית ראויה וטובה.

אתי בנדלר: נקודות המכירה לעניין זה יכולות להיות גם באינטרנט כאשר שם אפשר לבצע רכישת כרטיסים.

אתי בנדלר: בנוסף, ההצעה שהם יציבו שילוט אחיד היא הצעה מצוינת.

אתי בנדלר: אם נוסיף לזה את הצעת אדוני:

אתי בנדלר: שהשר יהיה רשאי לקבוע נוסח של שילוט...

כרמל שאמה-הכהן: או נקודות חובה בפרסום.

כרמל שאמה-הכהן: יכול להיות שהשר לא ירצה לקבוע את כל מודעת הפרסום, אלא יגיד: שני סעיפים חייבים להיכלל בכל פרסום שאתם בוחרים לעשות.

שמשון כץ: יש לנו היום כאלה של המכס, של המשטרה, של טיפול בזרים.

שמשון כץ: אנחנו עושים את זה מסודר וראוי.

כרמל שאמה-הכהן: כל נוסח שהשר יקבע יהיה נוסח חובה, והם יוכלו להוסיף כל מה שהם רוצים.

אתי בנדלר: מי זה הם?

לאה ורון: רשות שדות התעופה.

אתי בנדלר: השר רשאי לקבוע נוסח.

אתי בנדלר: החובה על רשות שדות התעופה ועל המפעילים, המארגנים והסוכנים תחול בין אם השר יקבע נוסח ובין אם הוא לא יקבע נוסח, אלא שאם השר יקבע נוסח הם יצטרכו לפרסם את הנוסח של השר.

רון חלפון: כדי לנסות לפשט את התהליך ולא להידרש לפרסום תקנות, אני רוצה להציע לכתוב שנוסח המודעה ייקבע בהסכמת השר או בהתייעצות השר, ואז לא יהיה צורך בפרסום תקנות, בנוסח וכו'.

אתי בנדלר: אני רוצה להבין את ההצעה שלך: האם כל מי שחלה עליו חובה לפרסם ישלח הצעת נוסח לשר והשר יאשר?

אתי בנדלר: הרי אמרנו כרגע שההוראה הזו תחול גם על המארגנים, גם על המפעילים, גם על סוכנים וגם על רשות שדות התעופה.

רון חלפון: אני חשבתי, שרק רשות שדות התעופה תתייעץ.

אתי בנדלר: והגורמים האחרים?

רון חלפון: על פי חובתם בחוק.

אתי בנדלר: אני לא כל כך מבינה את החובה.

אתי בנדלר: אם יציבו שלט קטן שאומר: "דע, יש לך זכויות לפי חוק זה או אחר", זה יספק?

אתי בנדלר: היו"ר הציע, שככל שהשר ייווכח שיש צורך בנוסח אחיד כדי להבהיר את זכויות הנוסע, השר יקבע תקנות.

אתי בנדלר: אלה לא תקנות חובה אלא תקנות רשות.

אתי בנדלר: מה הבעיה?

תמר קלהורה: אני רוצה להוסיף, שעל סוכני נסיעות חלה חובת גילוי נאות לפי חוק שירותי תיירות ותקנות חוק שירותי תיירות – גילוי נאות, ומכוחן הם צריכים לגלות כל מידע.

תמר קלהורה: יש פרטים מסוימים שנקובים שם, ויש גם סעיף סל כללי שצריך לגלות ללקוח כל מידע שהוא רלוונטי לעסקה שהוא עושה ולנסיעה שלו.

תמר קלהורה: ממילא גם בלי צורך לעשות שום שינוי בדין שחל לגבי סוכני נסיעות, הם יצטרכו לגלות את הזכויות לפי החוק הזה.

תמר קלהורה: אם יהיה נוסח רשמי של מודעה, הסוכנים יוכלו לתת את זה.

תמר קלהורה: אני לא חושבת שצריך לחוקק או להורות משהוא מיוחד, כי ממילא הם חייבים לעשות את זה.

תמר קלהורה: כמובן שאם יהיה נוסח אחיד, זה מאוד יקל עליהם את העניין.

תמר קלהורה: נציגי משרד התיירות לא נמצאים פה, אבל אני מניחה שלא תהיה שם התלהבות גדולה שסוכני הנסיעות יהיו כפופים למרותו של שר התחבורה.

אתי בנדלר: בהתאם להצעה הזו הם לא כפופים למרותו של שר התחבורה.

אתי בנדלר: הם כפופים למרותו של שר התיירות.

אתי בנדלר: הרגולטור של סוכני הנסיעות הוא שר התיירות.

אתי בנדלר: מטילים עליהם חובת גילוי, ובמסגרת חובת הגילוי מחילים עליהם במפורש גם את החובה להציב שילוט.

אתי בנדלר: כמו שעסק צריך להציב שילוט מסוים, למרות שהוא לא נתון למרות של שר הקובע נוסח.

אתי בנדלר: על כל זה שר הבריאות, וצריכים להציב את זה בבתי עסק שהרגולציה שלהם היא על ידי שר התמ"ת.

תמר קלהורה: אני רק רוצה להבין מה בסופו של דבר ייאמר פה, שגם סוכני הנסיעות חייבים?

אתי בנדלר: בהצבת שילוט, ככל שהוועדה תחליט על כך.

תמר קלהורה: זה לא עניין של הצבת שילוט.

תמר קלהורה: הם חייבים למסור את המידע.

אתי בנדלר: את תוהה על דרך מסירת המידע באמצעות שילוט.

אתי בנדלר: הוועדה תחליט, אם היא רוצה שזה יהיה בכל נקודות המכירה, שזה כולל סוכנויות נסיעות ופרסומים באינטרנט.

תמר קלהורה: זה לא מתאים.

תמר קלהורה: סוכני נסיעות לא מוסרים מידע באמצעות זה שהם שמים שלטים על השולחנות שלהם.

תמר קלהורה: אם זה באינטרנט, הם כמובן חייבים לגלות את המידע באתר שלהם, דרך קישורים או דרך הפניות.

תמר קלהורה: אם זה פנים אל פנים, הם צריכים להגיד אותו, הם צריכים למסור אותו מצורף עם מסמכים, ככל שישנם.

תמר קלהורה: זה לא עניין של הצבת שילוט.

תמר קלהורה: זה לא גילוי נאות לפי חוק שירותי תיירות.

תמר קלהורה: גילוי נאות זו מסירת המידע ולא שאתה מציב שלט במשרד שלך, כאשר אתה לא יודע אם מישהו קורא או לא קורא אותו.

כרמל שאמה-הכהן: מהי עמדת גברת פינקוס בעניין?

תמר פינקוס: אני חושבת כמו תמר.

תמר פינקוס: אני חושבת שהיא צודקת.

תמר פינקוס: השילוט הוא שילוט, אבל החובה היא חובה להגיד.

תמר פינקוס: אם יבוא מישהו ויגיד: אני לא יודע לקרוא עברית, אני לא רואה טוב, השילוט לא נראה לי...

תמר פינקוס: כלומר, זו יכולה להיות תוספת, אבל זו בוודאי לא יכולה להיות חובה.

תמר פינקוס: סוכני הנסיעות לפי חוק שירותי נסיעות מחויבים בגילוי נאות, וחייבים להגיד את זה.

כרמל שאמה-הכהן: מה הם אמורים להגיד, את כל הוראות החוק?

תמר פינקוס: הם חייבים להגיד את כל הזכויות.

תמר פינקוס: יש להם שורה ארוכה של דברים, שהם צריכים ליידע.

תמר פינקוס: כאשר יש איזושהי בעיה, כאשר סוכן נסיעות לא גילה משהו, משרד התיירות מטפל בזה.

תמר פינקוס: אם הוא לא גילה מצבו של מלון ושל מליון ואחד דברים שהוא חייב על פי הדין, הם מטפלים בזה.

תמר פינקוס: אתי בנדלר: האם אתן מציעות שלא להזכיר אותם בכלל בסעיף הזה?

תמר קלהורה: אני חושבת שאין צורך, כי נורמטיבית הם יהיו חייבים לעשות את זה מכיוון שיש להם חוק ספציפי שמחייב אותם לגלות את זה.

תמר קלהורה: לא צריך לחוקק פה נורמה חדשה.

תמר קלהורה: הנורמה קיימת.

אתי בנדלר: הנורמה הקיימת היא נורמת הגילוי.

תמר קלהורה: נורמת הגילוי של כל מידע.

אתי בנדלר: אני מסכימה איתך.

אתי בנדלר: השאלה היא, האם רוצים להוסיף כאן חובה נוספת.

תמר קלהורה: אין צורך.

תמר קלהורה: אין צורך לייצר חובה שכבר קיימת.

אתי בנדלר: קיימת חובת גילוי.

אתי בנדלר: כאן מדברים על דרך ספציפית לגילוי נקודה מסוימת.

אתי בנדלר: ייתכן שזה מיותר, אני לא מתווכחת.

תמר פינקוס: אני חוששת, שסוכני הנסיעות, בתום לב, יגידו: "אנחנו כתבנו, וזה מספיק".

תמר פינקוס: אז במקום שיהיה גילוי נאות כמו שדורש החוק, הם יסתפקו במודעה ואחר כך ילכו ויריבו עם הצרכן: קראת או לא קראת, היה פסיק או לא היה פסיק.

תמר קלהורה: זה לא מיטיב את מצבו של הנוסע.

תמר פינקוס: המידע הזה גורע מהזכות של הצרכן.

תמר פינקוס: הוא לא מיטיב איתו.

סלעית קולר: המטרה היא, שכאשר מעכבים לאנשים את הטיסה הם יידעו את הזכויות שלהם.

סלעית קולר: סליחה שאני אומרת את זה, אבל כאשר אני נכנסת לסוכנות נסיעות וקונה כרטיס טיסה אני לא מקווה שיעכבו לי את הטיסה ומבקשת עודף אינפורמציה.

סלעית קולר: כאשר מעכבים לי את הטיסה ואני מתעכבת, אני רוצה לדעת מה מגיע לי.

סלעית קולר: במקום הזה הרבה יותר חשוב לי שיהיה שילוט, יהיה מידע ואפילו ניירות כדי לתת לי את האינפורמציה.

סלעית קולר: במקומות אחרים זו לא אינפורמציה שאני אספוג אותה ואשמור אותה עבור שימוש בעתיד.

אתי בנדלר: אני רוצה לסכם את מה שנאמר כאן כדי לראות האם הוועדה תהיה מוכנה לאשר את זה.

אתי בנדלר: החובה בדבר יידוע הנוסע בדבר זכויותיו לפי החוק בשילוט, כפי שמפורט כאן בסעיף, תחול על מפעילי טיסה או מארגני טיסה בנקודות מכירה, כאשר יובהר שנקודת מכירה לצורך העניין הזה כוללת גם אינטרנט.

אתי בנדלר: לגבי רשות שדות התעופה – החובה הזו תחול על רשות שדות התעופה.

אתי בנדלר: בנוסף, השר יהיה רשאי לקבוע תקנות בדבר נוסח השילוט לפי סעיף זה.

אתי בנדלר: השאלה היא, האם אנחנו רוצים להגדיר את מקומות הצבת השילוט בשדה התעופה על ידי הרשות באולמות הנוסעים או שאין צורך .

שמשון כץ: אין צורך.

שמשון כץ: אנחנו גוף ציבורי, אנחנו עושים את זה הרבה שנים.

שמשון כץ: תסמכו עלינו.

שמשון כץ: אנחנו נעשה את זה כראוי.

אתי בנדלר: אז אנחנו נכתוב רק בשדות התעופה.

אתי בנדלר: בעצם בנמלי התעופה.

שמשון כץ: רשות שדות התעופה, קרי נמלי התעופה במדינת ישראל.

אתי בנדלר: ומה עם נמלי ים?

רינה פאר: נמלי ים זה לא אנחנו.

רינה פאר: החוק לא דן בזה.

רינה פאר: החוק דן רק בטיסות.

אתי בנדלר: אני מצטערת.

אתי בנדלר: שכחתי שמנמלי ים לא טסים.

תמר פינקוס: חבל זה היה יכול לפתור הרבה מאוד תלונות, אם היו טסים ולא שטים.

דפנה עין דור: כאשר כתוב רק "רשות שדות התעופה", אנחנו משאירים את כל הטיסות מחו"ל לישראל בלי מענה לנוסעים.

דפנה עין דור: אם שם יש עיכוב, אין מענה בכלל.

דפנה עין דור: כאשר כתוב: "מפעיל הטיסה בעמדת הרישום", יש את חברת התעופה.

דפנה עין דור: ברגע שהורדנו את זה והשארנו רק את רשות שדות התעופה, אין מענה לטיסות לישראל.

הילה שטרן-אטיאס: החוק חל ממילא רק על טיסות שיוצאות מישראל.

דפנה עין דור: לא.

אתי בנדלר: זו שאלה יפה.

אתי בנדלר: מה קורה עם מפעיל ישראלי, שמפעיל טיסה משדה תעופה בחו"ל לארץ.

הילה שטרן-אטיאס: אנחנו מחויבים על פי החוק שחל שם – הדיפרט .

אתי בנדלר: השאלה היא, האם הם לא יכולים להציב שם שלט נייד.

הילה שטרן-אטיאס: זה מאוד תלוי במגבלות של שדה התעופה באותה מדינה.

הילה שטרן-אטיאס: שדות התעופה לא מאשרים לנו.

תמר פינקוס: זה לא התחום שלנו.

תמר פינקוס: זה לא הפרמיסס שלנו.

אתי בנדלר: זה לא תחום שלנו, אבל הנוסעים הם כן נוסעים שלנו.

תמר פינקוס: נכון, אבל עליהם לא חל החוק פה אלא מה שחל שם.

תמר פינקוס: אני לא יכולה לבוא לאירופה ולהגיד: עכשיו אני תולה שלט שלי.

בצלאל קרבט: באירופה זה מנוהל בדיוק כמו ששמשון אמר.

בצלאל קרבט: בשדות התעופה באירופה יש שלטים בכל מקום ומקום.

שמשון כץ: יהיה שילוט גם במסלול נוסע נכנס.

שמשון כץ: בחו"ל לא יתנו לחברות תעופה או למפעילים להציב שילוט, כמו שאנחנו לא נותנים לכל חברה שמבקשת להציב בארץ שילוט.

שמשון כץ: הרי בסוף כולם מגיעים לשדה התעופה בישראל.

שמשון כץ: במסלול הנוסע הנכנס יהיה שילוט, כמו במסלול נוסע יוצא.

שמשון כץ: כך בן אדם יוכל לקרוא את זכויותיו גם כאשר הוא הגיע לנתב"ג.

בצלאל קרבט: אבל הזכויות הן לא זהות.

בצלאל קרבט: באירופה מתנהגים לפי מה שנקבע באירופה.

שמשון כץ: מה שתקבע הוועדה כחוק.

שמשון כץ: אנחנו לוקחים על עצמנו אחריות, שהחוק רצה להטיל על הרבה מאוד גורמים.

שמשון כץ: אנחנו רוצים לעשות את זה באופן מסודר.

שמשון כץ: תתנו לנו את ההיתר, ונעשה את זה מסודר.

דפנה עין דור: החוק אמור לחול על כלל חברות התעופה ולא רק על חברות התעופה הישראליות, ולא רק על טיסות מישראל.

דפנה עין דור: הגדרנו הגדרה של מפעיל, כך שזה יחול על כל חברות התעופה, ולא רק על הישראליות.

הילה שטרן-אטיאס: זה חל על כל חברות התעופה הממריאות מישראל.

דפנה עין דור: אבל לא אליה.

אחמד טיבי: אנחנו כבר 20 דקות דנים ודשים בנושא שהוא אחד החשובים בעולם - שילוט וכו'.

אחמד טיבי: אם זה יימשך כך, הדיון בהצעת החוק שלי יימשך גם בכנסת ה-19.

אחמד טיבי: לרבים מכם זה לא רצוי שאני אהיה בכנסת ה-19.

כרמל שאמה-הכהן: ואם נסיים אתה מבטיח שלא תהיה?

אחמד טיבי: אני אשקול את בקשתך.

אחמד טיבי: אדוני, אני מבקש, מציע ודורש, שזה יישאר ככה.

אחמד טיבי: אם בדיון לקראת הקריאה השנייה והשלישית יצוצו נושאים חשובים שצריך להכניס אותם לסעיף הזה, נכניס אותם.

כרמל שאמה-הכהן: מאחר וזה יכול לעזור לנו בהרכב של הכנסת הבאה, אני מציע לקבל את הצעתו של חה"כ טיבי.

כרמל שאמה-הכהן: חה"כ טיבי, אתה לא נפגע מההערות.

אחמד טיבי: אני יזמתי אותן.

כרמל שאמה-הכהן: איך מביאים את תוכן הפרוטוקול הזה לחברי הליכוד?

אחמד טיבי: זה בשידור.

כרמל שאמה-הכהן: יש תלונות מחברי הכנסת הערבים האחרים בכנסת, מדוע אנחנו חברי הכנסת מהליכוד מתווכחים רק עם חה"כ טיבי.

כרמל שאמה-הכהן: פונים אלינו ואומרים: זה לא פייר, אתם רבים רק איתו, הוא גדל ומתפתח.

אחמד טיבי: אז אל תתווכח איתי, תפתח אנשים אחרים.

אחמד טיבי: זה מעניין מה שאתה מגלה עכשיו.

אחמד טיבי: הכל מצולם?

אתי בנדלר: אני מסכמת את סעיף 11: בלי לגרוע מהוראות כל דין, מפעיל טיסה ומארגן יציבו בנקודת המכירה, כולל באינטרנט, במקום הנראה לעין ובאותיות ברורות וקריאות, מודעה המפרטת את זכויות הנוסע לפי חוק זה במקרה של סירוב העלאה לטיסה, עיכוב טיסה או ביטול, ורשות שדות התעופה תציב מודעות שילוט כאמור בשדות התעופה.

אתי בנדלר: בסעיף קטן (ב) אין שינוי.

אתי בנדלר: בסעיף (ג) השר רשאי לקבוע הוראות בדבר השילוט, לרבות ניסוחו.

אתי בנדלר: האם הוועדה מוכנה להצביע?

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

לאה ורון: חה"כ אחמד טיבי מצביע במקום חה"כ עמיר פרץ.

לאה ורון: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 11 התקבל

תמר פינקוס: נכון שלא כתבנו כאן בחוק שזה חל על הטיסות היוצאות מישראל וזה גם על טיסה של אל על שטסה לארץ, אבל אז יכולה להתעורר בעיה כי על טיסות שיוצאות מחו"ל הנה חל החוק שם.

תמר פינקוס: אם לא נבהיר שזה חל על טיסות שיוצאות מישראל, אנחנו כל הזמן נהיה בריבים עם הצרכן, כי מה שיחול על הצרכן זה הכללים והחוקים שחלים שם.

סלעית קולר: אבל אנחנו לא טסים רק לאירופה.

סלעית קולר: צריך אולי להגדיר, שבמקום שבו יש חוק החל על טיסה נכנסת ממקום אחר, אז יחול איזה חוק שאתם מעדיפים, והחוק הישראלי יחול במקום בו אין פיצוי לפי חוק אחר.

אתי בנדלר: אני רוצה לשמוע לצורך העניין הזה את עמדת משרדי הממשלה כי אני לא יודעת לייצר בשליפה מהשרוול סעיף של ברירת דינים.

אתי בנדלר: אני גם לא יודעת איך הדירקטיבה האירופאית מתייחסת לעניין הזה – הבסיס להצעת החוק הזו.

רון חלפון: אנחנו בזמנו התייעצנו עם היחידה להסכמים בינלאומיים במשרד המשפטים.

רון חלפון: אני אציג את עמדתה, ואני מקווה שאני מדייק.

רון חלפון: אם לא, יתקנו אותי חברותי ממשרד המשפט.

רון חלפון: הם קבעו שם שהדין בהצעת החוק כמו שהיא חל על טיסות נכנסות ויוצאות.

רון חלפון: הדין עצמו ייקבע על פי הפורום בו תיתבע חברת התעופה.

רון חלפון: אם היא תתבע באירופה, זה יהיה על פי התקנה האירופאית.

רון חלפון: אם היא תתבע בארץ, גם בנוגע לטיסות שיצאו מאירופה לישראל, יחול הדין הישראלי.

רון חלפון: זאת היתה הקביעה, ואני מקווה שאני מדייק.

לאה ורון: קביעה של מי?

רון חלפון: של היחידה להסכמים בינלאומיים ותביעות בינלאומיות במשרד המשפטים.

תמר פינקוס: זה מדבר על תביעות אזרחיות.

רון חלפון: הדין יחול בהתאם לפורום שבו נתבעת חברת התעופה.

הילה שטרן-אטיאס: מה קורה במקרה בו אני לא נתבעת בבית משפט.

הילה שטרן-אטיאס: אני אמורה לפצות את הנוסע מבלי שהגעתי לבית משפט.

הילה שטרן-אטיאס: יש פה פיצוי שהוא אוטומטי.

הילה שטרן-אטיאס: לגבי אזרח ישראלי, שטיסתו המריאה מאירופה, על פי איזה חוק אני אמורה לפצות אותו?

מירי אילדיס: החוק האירופאי מתייחס לזה, שזה מהמקום שבו יוצאת הטיסה.

מירי אילדיס: גם ה-DOT מתייחס לזה.

מירי אילדיס: אני יכולה לשלוח לך העתק.

רון חלפון: אני מציע, שאת השאלות נפנה ליחידה המתאימה במשרד המשפטים.

אתי בנדלר: אף אחד לא העלה עד כה את הנושא הזה.

אתי בנדלר: זה עולה כאן לראשונה.

אתי בנדלר: כפי שהצהרתי קודם, אני לא מסוגלת להתמודד עם השאלה הזו בלי בדיקה שלה.

אתי בנדלר: הוועדה יכולה בכל זאת לנסות להתמודד עם זה עכשיו, או לא להתייחס לנושא הזה של ברירת דינים בשלב הזה, ולקראת הדיון בקריאה השנייה והשלישית אנחנו נבדוק את הנושא.

כרמל שאמה-הכהן: בסדר.

אתי בנדלר: אם כך, סעיף 12 הוא סעיף עונשין, שמציע קנסות בשל אי קיום הוראות החוק על ידי מפעיל טיסה או מארגן: "מפעיל טיסה או מארגן העובר על הוראות חוק זה, דינו – קנס פי עשרה מהקנס האמור בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין, התשל"ז-1977".

אתי בנדלר: למשרד התמ"ת יש מה לומר על כך.

חנה טירי: ישנה עמדת ממשלה.

חנה טירי: אני מדברת בשם הממשלה כולה.

חנה טירי: אנחנו עוסקים לא רק בסעיף 12, אלא גם בסעיף 13.

חנה טירי: ראשית, הממשלה סבורה שאין מקום לסעיף עונשין בחוק הזה.

חנה טירי: החוק במהותו הוא חוק אזרחי.

חנה טירי: הוא מקנה לנוסע פיצוי, ולכן אנו סבורים שאם לא מפצים את הצרכן יש לו סעד אזרחי והוא יכול לפנות לבית משפט אזרחי ולקבל את הסעד.

חנה טירי: אין פה בעיה של נגישות לבתי המשפט.

חנה טירי: בדרך כלל לא מדובר פה בנזק של שקלים בודדים, שאז אנחנו אומרים: צריך להגן על הצרכן, אין לו מוטיבציה לגשת לערכאות משפטיות.

חנה טירי: בדרך כלל ההטבה היא הטבה שלצרכן יש מוטיבציה לגשת לבית משפט.

חנה טירי: הפיצוי הוא כזה שיש לצרכן מוטיבציה לגשת לבית משפט.

חנה טירי: אנחנו לא חושבים שזה נכון לצבוע את העובדה שלא נתנו לו פיצוי בצבע של פליליות.

חנה טירי: אם לא נתנו לך פיצוי, גש לבית משפט.

חנה טירי: זה לגבי סעיף העונשין.

חנה טירי: הממשלה מתנגדת גם לסעיף 13.

חנה טירי: קוראת סעיף 13: "בלי לגרוע מהוראות חוק הגנת הצרכן, התשמ"א-1981, הממונה על הגנת הצרכן והסחר ההוגן כמשמעותו בסעיף 19 לחוק האמור יטפל בתלונות על הפרת הוראות חוק זה".

חנה טירי: ככל שיש הטעיה או שלא גילו פרטים מהותיים בעסקה, לממונה יש סמכות מכוח חוק הגנת הצרכן.

חנה טירי: אנחנו לא צריכים לתת פה סמכות לממונה לטפל בתלונות.

חנה טירי: מעבר לזה, אנחנו חושבים שלסעיף שמקנה לממונה סמכות ערטילאית לטפל בתלונות אין משמעות.

חנה טירי: אי אפשר לתת אחריות בחקיקה מבלי לתת סמכות.

חנה טירי: אין פה שום סמכות.

חנה טירי: אין פה סמכות לדרוש נתונים, לזמן בן אדם לפגישה.

חנה טירי: אין לה גם סמכות להחליט בתלונה.

חנה טירי: לכאורה, הסעיף הזה הוא ריק מתוכן.

חנה טירי: אין לו משמעות.

חנה טירי: אנחנו חוזרים ואומרים, שזה לא המקום לטיפול של רגולטור.

חנה טירי: החוק הזה במהותו אזרחי.

חנה טירי: הנוסע זכאי לפיצוי, גם נוסע שנסע לרגל עסקים.

חנה טירי: זה לאו דווקא צרכן במובן של חוק הגנת הצרכן.

חנה טירי: נוסע שלא עלה לטיסה, זכאי לפיצוי או הטבה.

חנה טירי: במידה ולא נותנים לו את הפיצוי או את ההטבה, הוא יכול לגשת לבית משפט אזרחי ולדרוש את הזכות הזו.

חנה טירי: הזכות הזו ברורה מלשון החוק.

חנה טירי: אין מקום שהסעיף יהיה סעיף עונשין.

חנה טירי: אין פה לממונה סמכויות.

חנה טירי: לטעמנו, הסעיף הזה חסר משמעות ויש למחוק אותו.

חנה טירי: זו גם עמדת הממשלה.

תמר פינקוס: זה בדיוק כמו בתקנות ביטול עסקה בהתאמה.

תמר פינקוס: יש זכות לגיטימית לצרכן לקבל הטבה, ובלבד שיתמלאו כל מיני תנאים.

תמר פינקוס: במידה ולא התמלאו תנאים, יש זכות לגיטימית לחברת התעופה או לסוכן הנסיעות שלא לתת את ההטבה.

תמר פינקוס: לכן, הסכסוך תמיד יהיה במישור הזה: האם עברו 6 שעות או 3 שעות, האם זה 200 קילומטר או 150 קילומטר, האם הוא קיבל סנדביץ', האם הסנדביץ' היה כזה או אחר.

תמר פינקוס: זה בדיוק כמו בתקנות ביטול עסקה.

תמר פינקוס: יש זכויות לגיטימיות לעוסק לא לבטל עסקה.

תמר פינקוס: אם הוא ייתבע על ידי הצרכן, הוא יהיה זה שיצטרך להוכיח למה הוא לא מבטל.

תמר פינקוס: אם ייתבעו הסוכנים, חברות התעופה, מארגני הטיול, הם יצטרכו להיות אלה שיצטרכו להוכיח בתביעה למה הם לא נתנו את ההטבה.

תמר פינקוס: זה לא משהו שנגוע בפליליות.

תמר פינקוס: אין מקום להחיל פליליות על משהו שהוא יכול להיות מחלוקת כנה לחלוטין.

תמר פינקוס: עצם זה שקמה מחלוקת על פי דין, לא יכולה לגרור שלא תעיז לחלוק ואפילו לחשוב שאולי זה רק 200 קילומטר, כי אחרת מיד יענישו אותך.

תמר פינקוס: זה בהיגיון לא יכול לעבוד כך.

סלעית קולר: הטיעונים האלה משכנעים, אבל מדינת ישראל לא פועלת כך בנושא של אכיפת חוקי צרכנות – לא כל העוסקים רצים וממלאים את הוראות החוק.

תמר פינקוס: אז תתבעו אותם.

סלעית קולר: שיטת מצליח בדיוק עובדת על הדרך הזו: אם אני צריך ללכת לבית משפט בשביל לתבוע את הזכויות שלי, אני אלך.

סלעית קולר: יהיו אותם צרכנים שיגיעו לבית משפט, אבל יהיו גם הרבה מאוד צרכנים שלא יגיעו לבית משפט.

סלעית קולר: אני לא אומרת שהפתרון הוא להפוך את זה לעבירה פלילית.

סלעית קולר: יכול להיות זכות לעצום כספי.

סלעית קולר: גם אנחנו שמנו לב שאין סמכויות לגוף המפקח, ואנחנו מציעים להכניס לסעיף 13 את אותן סמכויות חקירה והודעה שיש בחוק הגנת הצרכן.

תמר פינקוס: לרשות שדות התעופה, כי הם יודעים למדוד קילומטרים.

סלעית קולר: אנחנו מציעים שלגוף שיפקח, מי שלא יהיה, יהיו סמכויות.

סלעית קולר: יכול להיות שפתרון של עצום כספי ולא עבירה פלילית הוא פתרון יותר טוב.

סלעית קולר: מה שבטוח הוא, שאם אתם כל כך משחררים את החבל ואומרים לא, אז בוודאי שנחליט על פיצוי עונשי כדי להפוך את זה לא כדאי כלכלית לעוסק ללכת על שיטת מצליח.

סלעית קולר: אם מישהו יגיע לבית משפט, הוא לא יקבל רק אלף ומשהו שמגיע לו, אלא הוא מקבל סיכון שהוא תובע הרבה יותר.

סלעית קולר: חברות התעופה וכל יתר החברות העוסקות במשק מעסיקות עורכי דין באופן קבוע.

סלעית קולר: העלויות של בית משפט לתביעות קטנות הן שוליות בתוך הסיפור הזה.

סלעית קולר: כל זמן שזה כלכלי להפר את החוק, בסופו של דבר יהיו הרבה שיבחרו בזה ולא מתוך רוע.

סלעית קולר: זה עניין עסקי וכלכלי.

אחמד טיבי: אני מבקש לקבל את העמדה הזו.

אחמד טיבי: אי אפשר להוציא מהחוק הזה את כל השיניים – להוציא כלים משפטיים מצרכן שנפגע.

אתי בנדלר: כלומר, אתה רוצה שיהיו פיצויים עונשיים, פיצויים לדוגמא.

תמר קלהורה: פיצויים עונשיים על מה, על זה שבגלל מחלוקת העוסק לא שילם?

סלעית קולר: בית משפט ישקול, אם זו היתה מחלוקת או סתם.

תמר פינקוס: בפיצוי עונשי לא בית משפט ישקול.

תמר פינקוס: אין כזה דבר.

תמר קלהורה: זה לא מקובל.

תמר קלהורה: לזה אין שום תקדים בחקיקה, ככל שהרחקנו לכת והכנסת הטילה פיצויים עונשיים על כל דבר שמוצע כאן.

תמר קלהורה: מה שנאמר לגבי עבירה פלילית נכון גם כאן.

תמר קלהורה: בא אדם שטוען שהיה לו עיכוב בטיסה, והוא רוצה פיצוי.

תמר קלהורה: יכול להיות שיש סיבה לגיטימית לכך שלא משלמים לו.

תמר קלהורה: אולי האיחור נבע מסיבות שהן לא בשליטת החברה.

תמר קלהורה: אולי הוא מתלונן, כמו שנאמר כאן, על טיבו של הסנדביץ' שהוא קיבל.

תמר קלהורה: אולי בנסיבות האלה לא היה מדובר בביטול אלא רק באיחור.

תמר קלהורה: לבוא ולהגיד, שאם החברה לא משלמת זו עילה לפיצוי עונשי או לעבירה פלילית, זה לא נכון.

תמר קלהורה: זאת לא עמדת הממשלה.

תמר פינקוס: זו כן עמדת הממשלה.

תמר קלהורה: לו היה נאמר כאן, שבמקרה שבו לא מקיימים את ההוראה ליידע את הלקוח נטיל סנקציה, זה היה אחרת.

תמר פינקוס: אבל זה קיים.

תמר פינקוס: את זה לא צריך.

תמר קלהורה: בסדר.

תמר קלהורה: לא על זה מדובר.

תמר קלהורה: מדובר על כך שרוצים להפוך את עצם המשא ומתן, ההתדיינות והעמידה של חברת התעופה על זכויותיה, לעבירה פלילית ,או, לחלופין, להטיל עליה פיצוי עונשי.

תמר קלהורה: לי נדמה, שהדבר הזה לא עולה בקנה אחד עם שום עקרון משפטי שאני מכירה.

תמר קלהורה: זה לא מתאים לדיני חוזים, זה לא מתאים לדיני נזיקין.

תמר קלהורה: לחברת התעופה יש זכות לבוא ולהגיד: אני לא חושבת שמגיע לך פיצוי.

תמר קלהורה: בשום פנים ואופן אין מקום להפוך את זה לפלילי או לפיצוי עונשי.

סלעית קולר: אני רוצה לדייק לגבי פיצוי עונשי.

סלעית קולר: בית המשפט לא חייב לפסוק פיצוי עונשי.

סלעית קולר: בית משפט יכול לשקול אם היתה מחלוקת כנה, אם יש באמת ויכוח על שאלת הקילומטראז' או על הסנדביץ'.

תמר פינקוס: אז זו תביעה אזרחית.

סלעית קולר: הוא לא ייתן פיצוי עונשי.

סלעית קולר: יש לי ניסיון בכל הקשור לפיצוי עונשי.

סלעית קולר: למשל, בנושא של ביטול מכר מרחוק, יש בתי משפט שקיבלו את הטענות של סוכני מכירות, שברגע שהם צריכים לבטל את העסקה זה עולה להם הרבה מאוד כסף, ולכן לא פסקו פיצוי עונשי במקומות האלה.

תמר פינקוס: אין פיצוי עונשי במכר מרחוק.

סלעית קולר: יש פיצוי לדוגמא במכר מרחוק, במקום שבו אתה מסרב לתת את הכסף.

סלעית קולר: זה נתון לשיקול דעת של בית משפט, ומדובר פה במכשיר למנוע את אותם מקומות שבהם המחלוקת היא לא מחלוקת כנה.

תמר קלהורה: אבל צריך לדייק.

תמר קלהורה: בחוק הגנת הצרכן - ובדקנו את זה לפני יומיים, ולכן זה עוד טרי בזיכרוני - יש פיצוי עונשי במקרה של מכר מרחוק, כאשר ללקוח יש זכות ביטול והוא לא מקבל את הכסף בחזרה.

סלעית קולר: אבל יש לו זכות לקבל כסף.

תמר קלהורה: אבל הזכות הזו תלויה בכך שהתנאים התקיימו.

תמר קלהורה: לא מדובר בזכות ביטול להשבה אוטומטית.

תמר קלהורה: מדובר פה במצב שבו השאלה, האם התקיימו יסודות העילה החוזית המזכה אותו בפיצוי, היא שאלה שהיא תלוית נסיבות.

תמר קלהורה: לכן, לבוא ולומר שאם החברה מסרבת...

תמר קלהורה: אני מוכרחה לומר, שזו נראית לי פריצת גדר במה שנוגע לפיצויים עונשיים.

תמר קלהורה: אם הוועדה תאשר את זה, אנחנו נעלה לממשלה, הממשלה תתנגד לזה ובמידת הצורך נלך עם זה עד הסוף ונגיש ערר.

תמר קלהורה: יש גבול – ופה צריך להציב את הגבול - עד כמה אנחנו הולכים עם המכשיר הזה, שהוא מכשיר חריג ויוצא דופן במשפט הפרטי.

תמר קלהורה: להפוך משא ומתן לעבירה פלילית, זה נראה לי גובל בחוסר פרטיות.

תמר קלהורה: לטעמי, לבוא ולומר שזה שצד מעסקה - גם אם זו עסקה צרכנית - עומד על זכויותיו בתום לב זו עילה, זה פסול.

סלעית קולר: אפשר לסייג את זה ולומר: "אם מצא בית המשפט שהמחלוקת כנה".

תמר קלהורה: את לא צריכה להגיד את זה.

תמר קלהורה: יש דין כללי.

סלעית קולר: הסיבה היחידה שהמועצה לצרכנות קיימת, זה בגלל שאנשים לא מקיימים את החוק.

סלעית קולר: אם הם היו מקיימים את החוק, לא היינו קיימים.

חנה טירי: אחת מהסיבות בגללן קבענו בחוק הגנת הצרכן פיצוי לדוגמא, היא בעיית הנגישות של הצרכן לערכאות אזרחיות.

חנה טירי: לרוב ההפרות מסתכמות בסכומים שהם לא סכומים גבוהים, ולצרכן אין מוטיבציה לגשת לערכאות משפטיות.

חנה טירי: זה לא המקרה, לטעמנו.

אתי בנדלר: למה זה לא המקרה?

תמר פינקוס: כי זה הרבה כסף.

תמר פינקוס: זה לא 10 אגורות.

חנה טירי: בדיוק.

חנה טירי: צרכן לא יוותר.

חנה טירי: אם לא נתנו לו פיצויי והוא חושב שהוא צודק, הוא ילך לבית משפט ויתבע.

אתי בנדלר: אני מזכירה לך, שפיצוי יש רק במקרה של ביטול טיסה.

אתי בנדלר: בכל העילות האחרות אין פיצוי.

חנה טירי: אז זו הטבה.

אתי בנדלר: הטבות אחרות.

חנה טירי: הטבה ששווה כסף.

תמר פינקוס: אל"ף, היא שווה כסף.

תמר פינקוס: בי"ת, גם לגבי ההטבה יכולה להיות מחלוקת כנה, האם מגיעה הטבה או לא מגיעה הטבה.

תמר פינקוס: רק בגלל שבן אדם רוצה לעמוד על זכותו שמים עליו תווית של פליליות או פיצוי עונשי, זה כמו להגיד לו: אסור לך לרצות כלום, אסור לך לעמוד על זכויותיך.

תמר פינקוס: מצד אחד אנחנו נותנים זכויות גם לצרכן וגם לעוסק, ומצד שני אנחנו אומרים: אם אתה תעמוד על זכויותיך, אתה תיענש על זה.

תמר פינקוס: זה חוסר איזון.

תמר פינקוס: אני מרשה לעצמי להגיד את זה כממונה על הגנת הצרכן: אני חושבת שזה לא מדתי.

תמר פינקוס: אני גם מוחה נגד ההגדרה "שיטת מצליח".

תמר פינקוס: לא בכל מקום שאנשים מתווכחים ויש מחלוקת כנה אפשר להגיד "שיטת מצליח" – ואני רואה את המסמכים שיוצאים מהמועצה לצרכנות.

תמר פינקוס: אני חושבת, שזה עיוות של החיים המסחריים האמיתיים.

תמר פינקוס: זה אולי לא מוצא חן שאנשים עומדים על זכויותיהם, זה לא מוצא חן שיש תביעות, אבל זה לא עושה את זה "שיטת מצליח".

סלעית קולר: כמה אנשים נופלים בין המקום שבו מגיע להם את הזכות, לבין המקום שהם מגיעים לבית משפט?

סלעית קולר: הרבה מאוד.

תמר פינקוס: אז תחנכו אותם לתבוע, ותעזרו להם בזה.

סלעית קולר: אני אשמח.

סלעית קולר: אם התקציבים של המועצה יאפשרו, אנחנו גם נעשה תוכנית הסברה יותר גדולה.

וגיף אליאב: מצטיירת פה התמונה, שבכל תלונה המוגשת לרגולטור מיד מוגש כתב אישום, ואז מעסיקים לא ירצו לעמוד על זכויותיהם.

וגיף אליאב: המציאות היא מאוד פשוטה: יש פה סעדים קבועים מראש, יש פה נסיבות קבועות מראש.

וגיף אליאב: הנוסחה היא מאוד טכנית.

וגיף אליאב: זה לא שמתווכחים, האם היה סלאמי בסנדביץ' או לא.

וגיף אליאב: אם אנחנו משווים את זה למכר מרחוק, "שיטת מצליח" קיימת.

וגיף אליאב: אם אין רגולציה כלשהי, אני לא יודע אם סוג של פיצוי עונשי או עבירה פלילית או כל דבר אחר אם אנחנו שוב מטילים על הצרכן את היוזמה לפנות לערכאות משפטיות, אנחנו יודעים לאן זה יגיע.

וגיף אליאב: זה קיים.

וגיף אליאב: ברגע שמתוך 100 מגישים 5 תביעות, 2 מתפשרים ואחד מגיע לפסק דין.

וגיף אליאב: .

תמר פינקוס: תעזרו לאחרים.

תמר פינקוס: הפתרון הוא לא בחקיקה.

תמר פינקוס: הפתרון הוא בחינוך שלכם.

וגיף אליאב: יש פה סעדים קבועים מראש.

וגיף אליאב: אנחנו יודעים מה הסעדים.

וגיף אליאב: זה מאוד ברור.

וגיף אליאב: הנוסחה היא כמעט טכנית.

וגיף אליאב: אף אחד לא מצפה מרגולטור להגיש כתב אישום על כל תלונה, אבל אם הוא מקבל 100 תלונות על מארגן מסוים ורואה תופעה מסוימת ובודק שהנסיבות הן אותן נסיבות, הוא צריך להגיש כתב אישום.

וגיף אליאב: אחרת, מתוך 100 אנשים שהגישו תלונה 5 יגיעו לבית משפט, 2 יתפשרו ואחד יקבל פסק דין, וגם זה לא בטוח שיהיה לטובתו.

וגיף אליאב: השאלה היא, האם אנחנו רוצים חוק הצהרתי או שאנחנו רוצים טיפול מהותי.

וגיף אליאב: האם אנחנו רוצים להגיד לצרכן: אדוני, יש לך חוק, תשבור את הראש, או שאנחנו רוצים פתרון.

וגיף אליאב: אף אחד לא מצפה מרגולטור להגיש כתב אישום על כל תלונה.

וגיף אליאב: אם יש תופעה ומארגן מסוים מפר באופן סדרתי את החוק, שיתכבד ויפעל בנושא.

אחמד טיבי: מה הצעתך המעשית?

וגיף אליאב: חייבת להיות רגולציה.

וגיף אליאב: זה יכול להיות קנס.

וגיף אליאב: זה צריך להיות פיצוי עונשי.

וגיף אליאב: יכול להיות שזה יהיה קנס מנהלי, שגם המדינה יכולה להרוויח מהסיפור הזה.

תמר פינקוס: אין יותר קנסות מנהליים, יש עיצומים כספיים.

וגיף אליאב: לא משנה מהי ההגדרה.

וגיף אליאב: ההגדרה לא קשורה.

וגיף אליאב: אם יש מישהו שמפר באופן סדרתי את החוק, הוא צריך לבוא ולשלם עבור אותן עבירות.

תמר פינקוס: החוק הזה עוד לא הוכח, ואנחנו עוד לא עמדנו במצב בו היתה "שיטת מצליח" או שחברות התעופה וסוכני הנסיעות בגלל עיכובים כאלה ואחרים לא נתנו.

תמר פינקוס: לכן, לבוא מראש ולומר: "אנחנו מכירים את כולם, הם בטח לא ישלמו ולכן מראש נקבע את זה", זה מוקדם.

תמר פינקוס: אני מציעה, שאנחנו נשאיר את החוק ללא הפיצויים העונשיים וללא הענישה.

תמר פינקוס: החוק הזה ייכנס לתוקף, ואני כממונה אעמוד על המשמר.

תמר פינקוס: כך ודאי הצרכנים.

תמר פינקוס: נבדוק מה קורה בשוק, האם קמה פתאום תופעה שבאופן שיטתי לא רוצים לפצות ואלה סתם אמירות סרק.

תמר פינקוס: והיה וכעבור חצי שנה או שנה נראה שהחוק הזה כמו שהוא, ללא החלק העונשי, פוגע בצרכנים, הם לא מקבלים, ואנחנו כבר הסתדרנו עם יחסי החוץ ויודעים מה קורה שם, יתוקן החוק ותתווסף העבירה הפלילית.

תמר פינקוס: אני מבקשת להוריד את סעיף 12-13, ושאנחנו נעשה בדיקה אחרי שהחוק ייכנס לתוקף.

אתי בנדלר: אני רוצה לסכם את העניין הזה.

אתי בנדלר: אני חושבת, שהנימוקים שנפרסו בפני הוועדה, מדוע אין לכלול סעיף עונשי, הם נימוקים משכנעים ביותר.

אתי בנדלר: גם הסעיף שאומר שהממונה על הגנת הצרכן והשכר ההוגן יטפל בתלונות.

אתי בנדלר: נאמר שהסמכות הזו קבועה בלאו הכי בחוק הגנת הצרכן.

אתי בנדלר: ייתכן, אם כך, שאין מקום לסעיף 13.

אתי בנדלר: העולה מהנאמר כאן הוא, שככל שלא יתווסף סעיף פיצויים לדוגמא, יש כאן חוק צרכני שאין לו כלי אכיפה מעבר לרצון הטוב של אלה שהוראות החוק חלות עליהם.

אתי בנדלר: השכנוע הפנימי שלנו הוא, שהם ודאי לא ירצו להפר את החוק.

אתי בנדלר: מצד שני, סד של הגשת תביעה לבית משפט במקרה של חילוקי דעות.

אתי בנדלר: אנחנו יודעים שקיימים חילוקי דעות עמוקים בין הוועדה לבין משרד המשפטים בכל הנוגע לתפיסה של פיצויים לדוגמא.

אתי בנדלר: אני יכולה להבין את עמדתם, שהם לא רוצים להרחיב את סעיפי הפיצויים לדוגמא ולהחיל אותם גם על החוק הזה.

אתי בנדלר: במידה מסוימת, אני אפילו יכולה להבין חלק מהטיעונים שלהם, למעט טיעון אחד: שיש חשש שיפסקו פיצויים לדוגמא במקרה של חילוקי דעות אמיתיים בין מי שנטען כלפיו שהפר את החובה לבין הצרכן.

אתי בנדלר: אני חושבת, שאנחנו מטילים כאן סימן שאלה במיומנות של בתי משפט, להחליט אם יש מקום או אין מקום לפסוק פיצויים לדוגמא.

אתי בנדלר: נדמה לי, שאם בית המשפט ישתכנע שאכן יש חילוקי דעות של ממש בין הצדדים, זה לא יהיה המקרה שבו הוא יפסוק פיצויים לדוגמא.

אתי בנדלר: מעבר לכך, נניח שבית המשפט יחליט שהיתה הפרה על ידי מפעיל טיסה והתקיימו כל הנסיבות האחרות המנויות בחוק הגנת הצרכן כתנאי להגשת תביעה לפיצויים לדוגמא.

אתי בנדלר: נשאלת השאלה, האם יש מקום לפיצויים כאלה או לא.

אתי בנדלר: לדעת משרד המשפטים גם בנסיבות כאלה אין מקום לפיצויים לדוגמא.

אתי בנדלר: אני לא משוכנעת בעניין עד הסוף.

אתי בנדלר: על כל פנים, ההכרעה כרגע היא ערכית, לדעתי, למרות שמנסים להלביש אותה באצטלא משפטית בלבד.

אתי בנדלר: הוועדה צריכה להכריע בעניין.

אחמד טיבי: את מתכוונת לסעיף 12.

אתי בנדלר: אני מתכוונת לכך שסעיף 12 ו-13 יימחקו ובמקומם צריכים לנסח הצעה לפיצויים לדוגמא, כדי להגדיר היטב באיזה נסיבות ועל איזה הפרות יחול סעיף כזה, ככל שהוועדה תחליט על כך.

סלעית קולר: ברמת העיקרון הכנו סעיף כללי, ואנחנו חושבים שיש מקום לכוונן אותו במקומות של שיקולי בית המשפט.

סלעית קולר: אנחנו נסת

סלעית קולר: פק בזה, כי הרשות לסחר הוגן לא תאכוף משהו שנורא מתנגדים לאכוף אותו.

הילה שטרן-אטיאס: עמיתתי התחילה פה את כל הדיון מהמקום בו צרכנים רבים לא יפנו לבית משפט על מנת לעמוד על זכויותיהם, ועל כן היא ראתה לנכון להטיל איזושהי סנקציה על חברות ש"בשיטת מצליח" לא יפנו.

הילה שטרן-אטיאס: קודם כל אני רוצה להעמיד דברים על דיוקם – אנחנו נתבעים על ידי צרכנים בהמוני תביעות.

הילה שטרן-אטיאס: ב-85% מהמקרים בתי משפט מפנים אותנו לגישור, על מנת להגיע לפשרה.

הילה שטרן-אטיאס: בנוסף, אותו פיצוי לדוגמא שהיא מציעה הוא בידי בית משפט.

הילה שטרן-אטיאס: כלומר, זה רק יטפל במקרים בהם צרכנים פנו לבית משפט.

הילה שטרן-אטיאס: אם בית המשפט ימצא לנכון לאכוף את החוק ולהטיל עלינו הוצאות או סנקציות נוספות, זה בידי בית המשפט, והוא מוסמך לעשות את זה גם היום.

אתי בנדלר: אני רוצה לומר לך, שלפיצויים לדוגמא יש אפקט אחר.

אתי בנדלר: זה מרתיע את המפר הפוטנציאלי מפני הפרת החוק.

הילה דוידוביץ': השאלה היא, האם זה לא עשוי ליצור הרתעת יתר.

אתי בנדלר: יכול להיות.

אתי בנדלר: אני חושבת, שזה טעון מחקר אמפירי.

אתי בנדלר: אני חושבת שאפשר לזרוק כאן הנחה שזה ייצור הרתעת יתר.

אתי בנדלר: יכול להיות שההנחה תתבסס, אבל נדמה לי שאין נתונים בקשר לעניין הזה.

אתי בנדלר: אני לא מכירה מחקר שנעשה בעניין הזה.

אחמד טיבי: הוועדה תקבל את העיקרון שאמרת, סלעית, והיועצת המשפטית תכין סעיף בהתאם לדברים שנאמרו פה, כדי לתת כלים בידי הצרכן.

אתי בנדלר: אני רוצה להבהיר: העיקרון הוא מאוד רחב.

אתי בנדלר: אני אצטרך להביא סעיף כזה לאישור הוועדה.

אחמד טיבי: סלעית, האם תוכלי להעביר את הנוסח שלך ליועצת המשפטית?

אתי בנדלר: לא צריך.

אתי בנדלר: יש לי הרבה דוגמאות לפיצויים לדוגמא.

אחמד טיבי: אני בכוונה פונה אליה, כי כמציע החוק אני נוטה לקבל את עמדתה שהיא שונה מעמדת אחרים בנושא הזה.

אחמד טיבי: היא אמפאטית יותר לצרכן ולצורך לפסוק ענישה.

הילה דוידוביץ': הממשלה מתנגדת.

הילה דוידוביץ': אנחנו נעלה את זה לוועדת שרים.

אחמד טיבי: בסדר, תעלו.

אחמד טיבי: בינתיים סוכם, שבמקום סעיפים 12-13 ינוסח סעיף שעיקרו מתן פיצויים לדוגמא.

אתי בנדלר: כמובן שאני אצטרך לבחון, האם יש מקום להחיל על כל ההפרות את הזכות הזו, או רק על חלקן.

אתי בנדלר: צריכים לגבש משהו, ואני אביא את זה לאישור הוועדה.

אתי בנדלר: קוראת סעיף 14: "אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מזכותו של נוסע לפיצוי לפי כל דין".

הילה שטרן-אטיאס: אנחנו מתנגדים לסעיף.

הילה שטרן-אטיאס: החוק הזה קובע סעד סופי-ספציפי, שהנוסע יכול לקבל.

הילה שטרן-אטיאס: הוא בא ונותן את הסעד גם לנוסע, שאולי לא נגרם לו באמת נזק.

הילה שטרן-אטיאס: זה סכום שנקבע, כאשר נלקחו בחשבון גם מקרים שבהם נוסע לא ניזוק, וגם מקרים בהם נוסע ניזוק קצת יותר.

הילה שטרן-אטיאס: בכל התחום של תעופה, כמו בתקנות רישום יתר וכמו באמנות, קבוע פיצוי סגור ומוחלט.

הילה שטרן-אטיאס: אנחנו לא רואים בתעופה שום מקרה שבו, למרות הפיצוי הקבוע בחוק, עדיין נוסע יכול לתבוע.

הילה שטרן-אטיאס: אני לא יכולה עכשיו ללכת ולתבוע נוסע, שנתתי לו פיצויי ואני חושבת שלא נגרם לו נזק, שישיב לי את הכספים ששילמתי לו.

הילה שטרן-אטיאס: לכן, אנחנו לא רואים מקום, שנוסע שחושב שנגרם לו נזק מעבר לזה, יתבע וידרוש נזקים נוספים.

סלעית קולר: זה בכלל לא נכון.

וגיף אליאב: אנחנו לא יכולים להגביל את הצרכן לתבוע את הנזק האוטנטי שנגרם לו.

וגיף אליאב: זה לא משנה מה הוא חושב, אלא מה שבית משפט יפסוק.

וגיף אליאב: בית משפט לא פוסק כפל פיצויים, אבל אם הוא סבור שבנסיבות העניין אכן נגרם נזק משמעותי יותר, הוא יפצה את הצרכן.

וגיף אליאב: אף אחד לא פוסק כפל פיצוי, אבל אם הנזק הוא גדול יותר אז צריך לפצות את הצרכן.

וגיף אליאב: מי שמוסמך להכריע בכך זו ערכאה שיפוטית.

וגיף אליאב: אנחנו כאן מגבילים את הערכאה השיפוטית לקבוע שהנזק הוא גדול ממה ששולם.

וגיף אליאב: אף אחד לא יחייב אתכם לשלם פעמיים, אבל אם במקרה ספציפי הנזק הוא יותר משמעותי, צריך לפצות.

הילה שטרן-אטיאס: האם הצרכן יפצה אותי במקרה שפיציתי אותו.

הילה שטרן-אטיאס: ...

סלעית קולר: בואו נחזור לבסיס.

סלעית קולר: המטרה העיקרית של החוק היא למנוע עיכובים בטיסות.

סלעית קולר: לא לפצות את הצרכנים, אלא בעיקר לא להתעכב בטיסות.

סלעית קולר: אם זאת המטרה של החוק, אז לגרוע מזכויות הצרכן הקיימות היום, זה לא נכון.

סלעית קולר: היום אם יש לי נזק, אני יכולה ללכת לתבוע.

סלעית קולר: היום אם נגרם לי נזק יוצא דופן, אני אלך לבית משפט ואני אתבע.

סלעית קולר: לגרוע מהזכות של הצרכן היום, באמצעות החוק הזה, לתבוע את הנזק המגיע לו, זה אבסורד.

סלעית קולר: המטרה של החוק היא לגרום להתרעה גדולה מאוד מול חברות התעופה וחברות המארגנים, כדי שלא יתייבשו אנשים בשדות התעופה ויחכו לטיסות.

סלעית קולר: היה והגענו ל-8 שעות איחור ופספסתי את החתונה שהתכוונתי להגיע אליה, מגיע לי פיצוי הולם.

סלעית קולר: יכול להיות שחלק מהאנשים לא איחרו לחתונה וסתם התייבשו בשדה התעופה.

אחמד טיבי: חוק כזה לא יכול להתקבל בלי סעיף 14.

סלעית קולר: בוודאי.

הילה שטרן-אטיאס: תקנות רישום יתר כבר היום קובעות, שכדי לקבל פיצוי נוסע יחתום על כתב שחרור וסילוט והוא מתחייב לא לתבוע.

אתי בנדלר: החוק יגבר על התקנות.

אתי בנדלר: אני מזכירה לכם את העיקרון הבסיסי הזה.

אחמד טיבי: על מה אנחנו מצביעים עכשיו, גברתי?

אתי בנדלר: האם יש עמדת ממשלה לגבי הסעיף הזה?

קריאה: לאשר אותו.

קריאה: הילה דוידוביץ': כן.

נחמן שי: מי בעד סעיף 14: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 14 התקבל

אתי בנדלר: הסעיף התקבל.

אחמד טיבי: נעבור לסעיף 15.

אתי בנדלר: קוראת סעיף 15:

אתי בנדלר: "הוראות חוק זה יחולו על אף כל ויתור או הסכם נוגד".

אחמד טיבי: האם יש התנגדות?

הילה שטרן-אטיאס: אנחנו רוצים לבקש, שהזכות לתבוע על פי החוק הזה תוגבל לשנתיים, כמו שקיים באמנות ובכל יתר החוקים העוסקים במטריה של תעופה.

אתי בנדלר: נדמה לי, שההערה הזו הושמעה כבר בתחילת הדיונים, והוועדה דחתה אותה.

אתי בנדלר: דובר על כך שלא רוצים לקבוע כאן סעיף התיישנות ספציפי.

הילה שטרן-אטיאס: אנחנו רוצים ליישר קו עם האמנות, שלא יוצר מצב של סתירות.

אחמד טיבי: אנחנו אמרנו גם, שצריך לסגל את החוק גם למציאות בישראל.

אחמד טיבי: לא כל מה שיש באמנה חל כאן.

הילה שטרן-אטיאס: הדבר מחיל על חברות התעופה עול מאוד כבד מבחינה חשבונאית: לשים סכומים בצד לתביעות עתידיות, במיוחד ברגע שאתם באים ואומרים שהתביעה לא מוגבלת לפיצוי שנתנו באופן מיידי, אלא פתוחה ופרוצה לאין סוף.

הילה שטרן-אטיאס: נצטרך לשמור את אותם סכומים לשנים קדימה.

הילה שטרן-אטיאס: הדבר יגרום לכך, שאנחנו ניאלץ לייקר מחירי כרטיסי טיסה.

הילה שטרן-אטיאס: זה מטיל נטל מאוד כבד, שבסופו של יום יתגלגל לפתחו של הצרכן.

הילה שטרן-אטיאס: אנחנו לא רואים סיבה לכך, במיוחד שהאמנות והחוקים הבינלאומיים כולם קובעים תקופה של שנתיים.

נחמן שי: מי מהממשלה רוצה להביע דעה?

תמר קלהורה: מצד אחד זה נכון.

תמר קלהורה: מצד שני, זה חוק עצמאי ולא חוק המיישם אמנה או כפוף לאמנה.

תמר קלהורה: אני חושבת שזה היה בכנסת הקודמת.

אתי בנדלר: מאוד יכול להיות.

אתי בנדלר: אני מאוד מקווה, שלא נדבר על זה שוב בכנסת הבאה.

תמר קלהורה: אני רק אציין, שעל פי הצעת חוק הקודקס האזרחי, שעברה בקריאה ראשונה, תקופת ההתיישנות הכוללת תקוצר לארבע.

תמר קלהורה: המצב יותר טוב.

תמר קלהורה: כרגע אין לנו עמדה לכאן או לכאן.

תמר קלהורה: אנחנו צריכים לשחזר את מה שדיברנו עליו בפעם הקודמת.

נחמן שי: אנחנו עוברים להצבעה על סעיף 15.

נחמן שי: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 15 התקבל

אתי בנדלר: קוראת סעיף 16: "הוראות חוק זה יחולו גם לגבי נוסע בטיסה פנים-ארצית, ואולם לא יינתן פיצויי כספי לנוסע כאמור אלא לפי הוראות שיקבע השר באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.

אתי בנדלר: בסעיף זה טיסה פנים ארצית – טיסה שנקודת המוצא והיעד הסופי שלה נמצאים בשטח מדינת ישראל".

אתי בנדלר: אני מזכירה שיש מספר סוגי הטבות לפי החוק.

אתי בנדלר: מדובר על סיוע, שזה בעיקר סנדביצ'ים, מזון, משקאות, הסעה לבית מלון, אם צריך, תקשורת - כל דבר בהתאם לנסיבות שפורטו בחוק.

אתי בנדלר: יש השבת תמורה או כרטיס טיסה חלופי, ויש פיצוי.

אתי בנדלר: הסעיף הזה אומר, שעל טיסה פנים ארצית, ככל שמתקיימות הנסיבות המנויות בחוק, תהיה זכאות לשירותי סיוע ללא תשלום, להשבת תמורה או לכרטיס טיסה חלופי, בהתאם לנסיבות.

אתי בנדלר: פיצוי לא יינתן, אלא אם השר יקבע תקנות בעניין הזה.

סלעית קולר: צריך לזכור, שמדובר באיחור של 8 שעות טיסה.

סלעית קולר: אולי גובה הפיצוי הוא בעייתי, אבל עדיין לשבת בשדה התעופה 8 שעות ולחכות לטיסה, זה לא בסדר.

סלעית קולר: אני חוזרת ואומרת, ש-8 שעות זה יותר מדיי, בוודאי בטיסת פנים.

סלעית קולר: לחכות 8 שעות ולא לקבל שום פיצוי, זה בעייתי.

סלעית קולר: יכול להיות שצריך לבוא ולהגדיר את גובה הפיצוי אחרת, אבל זה עדיין 8 שעות בשדה התעופה.

סלעית קולר: כלומר, אני הייתי יכולה להגיע לאילת בזמן הזה, אם הייתי לוקחת אוטובוס.

שמשון כץ: זה מה שקורה.

שמשון כץ: לוקחים אותך באוטובוס, ונגמר הסיפור.

סלעית קולר: אם אתה מביא אותי בזמן ובמועד, לפני תום 8 שעות, לא מגיע לי פיצוי.

סלעית קולר: אמנם הייתי אמורה לטוס ולא הייתי אמורה לנסוע באוטובוס, אבל ברמת העיקרון 8 שעות זה הרבה מאוד זמן לחכות בשדה תעופה כאשר לא נותנים לי אלטרנטיבה.

אחמד טיבי: מה ההצעה שלך בנוגע לטיסות פנים ארציות?

סלעית קולר: אני חושבת, שצריך לתת איזושהי חובה, ולסייג אותה לעובדה שאם אני אגיע למקום – יתנו לי אופציה של נסיעה באוטובוס וכו' – אז הדברים צריכים להיות בהתאם.

סלעית קולר: כלומר, לתת סמכות לשר להחליט לגבי התאמות, ולא לקבוע שלא יינתן פיצוי.

סלעית קולר: כלומר, לא להכניס פה תנאי שרק אם השר יקבע שיהיה פיצוי, יהיה פיצוי.

סלעית קולר: לקבוע חובה לתת פיצוי.

אתי בנדלר: פיצוי כספי, אדוני, ניתן לפי חוק הזה בשל ביטול טיסה, כאשר ביטול טיסה נחשב מ-8 שעות ואילך.

טארק קסיס: "מתן פיצוי קבוע על ידי השר".

אחמד טיבי: "ואולם לא יינתן פיצוי כספי לנוסע, כאמור, אלא לפי הוראות שיקבע השר".

טארק קסיס: השר חייב לקבוע, הוראות לעניין מתן פיצוי במקרים כאלה.

טארק קסיס: הוא יהיה חייב לקבוע הוראות כאלה.

טארק קסיס: לא נגיד את הסכומים האלה בחקיקה ראשית.

אתי בנדלר: אני מציעה, להשאיר את הסעיף כפי שהוא ולהוסיף סעיף נוסף:

אתי בנדלר: הוראות ראשונות יקבע השר בתוך איקס חודשים ממועד תחילת החוק.

אחמד טיבי: אני מסכים.

אתי בנדלר: כמה חודשים?

אתי בנדלר: 6 חודשים?

תמר קלהורה: אני בכל זאת חושבת, שצריך לשים לב להבדל בין טיסות פנימיות לטיסות חו"ל.

תמר קלהורה: אולי כן יש השלכה על השאלה, האם בכל המקרים של טיסה פנימית מגיע פיצויי.

תמר קלהורה: צריך לזכור, שכאשר אדם נתקע בשדה תעופה בינלאומי בחו"ל אין לו שום יכולת לעשות שום דבר ממשי כדי להקטין את הנזק.

תמר קלהורה: לעומת זאת, בארץ יכול להיות שהוא כן יכול לחזור הביתה, אולי הוא גר קרוב.

תמר קלהורה: לכן, ייתכן שיש נסיבות מסוימות שבהן לא מגיע פיצויי.

תמר קלהורה: אני מציעה, שניזהר ולא ננסח את זה בצורה כזו, שנכונה גם בנסיבות שיכולות בכל זאת להקטין את הנזק – ועקרון הקטנת הנזק הוא עקרון שחל גם בדיני חוזים וגם בדיני נזיקין, גם בדיני החוזים הצרכניים.

סלעית קולר: השר יקבע בהתאם לכל השיקולים האלה.

לאה ורון: אני מבקשת לציין, שחברות ארקיע, כמו גם חברת ישראייר, הוזמנו לדיון.

לאה ורון: הסעיף היה מוכר וידוע להם.

לאה ורון: הוא הופץ לכל הגורמים.

תמר קלהורה: בסדר.

תמר קלהורה: אני רק אומרת, שהנוסח כפי שהוא מאפשר התחשבות בנקודה הזו, ואנחנו מבקשים שלא ישנו אותו באופן שבו ייאמר שהזכות לפיצויים היא מוחלטת והשאלה היא רק שאלה של הגובה.

אתי בנדלר: כלומר, את מציעה, שהנוסח יהיה כזה שיאפשר לשר גם לקבוע נסיבות בהן לא יינתן בכלל פיצוי.

אחמד טיבי: אם יש נסיבות כאלה.

אחמד טיבי: אנחנו מצביעים על הסעיף כפי שהוא עכשיו.

אתי בנדלר: עם שינויי הנוסח כמובן.

אתי בנדלר: תקנות ראשונות יובאו לאישור ועדת הכלכלה בתוך 6 חודשים מיום התחילה.

רון חלפון: אני חושב ש-6 חודשים יהיה סד שיהיה קשה מאוד לעמוד בו.

סלעית קולר: אבל אפשר לקראת הקריאה השנייה והשלישית לקבל נוסח הצעה לתקנות.

אחמד טיבי: זה הגיוני מה שאת אומרת.

רון חלפון: לא מזמן עבר חוק הטיס, וכמות התקנות שצריך לטפל בהן היא גדולה.

רון חלפון: אנחנו חושבים, שטווח של חצי שנה למערכת כזו הוא קצר.

רון חלפון: צריך לדחוק הרבה יותר חשובים מבלי לפגוע בטווח הזמן הזה.

אחמד טיבי: תשעה חודשים.

נחמן שי: מי בעד סעיף 16?

נחמן שי: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 16 התקבל

אתי בנדלר: קוראת סעיף 17, שינוי התוספת: "השר באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי, בצו, לשנות את התוספת הראשונה ואת התוספת השנייה".

נחמן שי: מי בעד סעיף 17?

נחמן שי: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 17 התקבל

אתי בנדלר: קוראת סעיף 18, ביצוע ותקנות: "השר ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו".

נחמן שי: מי בעד סעיף 18?

נחמן שי: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 18 התקבל

אתי בנדלר: אני מזכירה שהשר הוא שר התחבורה והבטיחות בדרכים.

אתי בנדלר: קוראת סעיף 19, תיקון חוק רישוי שירותי תעופה: "בחוק רישוי שירותי התעופה, התשכ"ג -1963, אחרי סעיף 6 יבוא: (א) מנהל לא ייתן אישור להפעלת טיסת שכר אלא אם כן התחייב המארגן למנות נציג מטעמו בשדה התעופה, לצורך מתן סיוע לנוסעים בהתאם להוראות חוק פיצוי וסיוע לנוסעים עקב עיכוב או דחייה בטיסה, התשע"א -2011 (להלן – חוק פיצוי וסיוע).

אתי בנדלר: נציג שמונה כאמור יהיה נוכח בשדה התעופה שלוש שעות לפחות לפני מועד ההמראה הנקוב בכרטיס הטיסה.

אתי בנדלר: (ב) מארגן או נותן שירותי סוכנות נסיעות המוכר כרטיס טיסה בטיסת שכר ימסור לנוסע פרטים בדבר הנציג מטעם המארגן שיהיה נוכח בשדה התעופה כאמור בסעיף קטן (א), לרבות בדבר זהותו של הנציג, מקום הימצאו בשדה התעופה ודרכי התקשרות עימו.

אתי בנדלר: (ג) הוראות סעיף זה באות להוסיף על הוראות כל דין ולא לגרוע מהן.

אתי בנדלר: (ד) בסעיף זה – "חבילת תיור", "מארגן", ו- "נותן שירותי סוכנות נסיעות" – כהגדרתם בחוק פיצוי וסיוע.

אתי בנדלר: "טיסת שכר" – טיסה שבה שוכר אדם קיבולת של כלי טיס, כולה או חלקה, לשם מכירתה.

אתי בנדלר: "

נחמן שי: מי בעד סעיף19?

נחמן שי: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 19 התקבל אני מזכירה, שהסעיף הזה היה סעיף בחוק רישוי שירותי התעופה, שלא מכבר תוקן תיקון עקיף בעת חקיקת חוק הטייס.

נחמן שי: המטרה שלו ברורה.

רון חלפון: בימים אלה משרד התחבורה פועל לרביזיה בתקנות רישוי שירותי התעופה (טיסות שכר).

רון חלפון: עם העיקרון עצמו אנחנו מסכימים.

רון חלפון: אנחנו סבורים, שזה יהיה נכון יותר שזה ישולב בתקנות.

רון חלפון: ברור לי, שהוועדה, שאחראית על חקיקה ראשית, לא תמתין לחקיקת משנה, ואנחנו מאמינים שעד ההכנה לקריאה השנייה והשלישית יהיו תקנות.

רון חלפון: אנחנו נבקש, שתירשם בפרוטוקול אמירה, שברגע שזה יהיה כתוב בתקנות זה יישמט מהחוק.

רון חלפון: אני לא חושב, שחוק שירותי תעופה צריך לעסוק במארגנים ואם יוצב נציג.

רון חלפון: מי שיקרא את חוק רישוי שירותי תעופה יראה שזה נטע זר.

רון חלפון: ברגע שיהיו תקנות מאושרות, לא צריך להיות קושי שזה יישאר בתקנות ולא בחוק.

אתי בנדלר: האם התקנות האלה הן באישור ועדת הכלכלה של הכנסת?

רון חלפון: לא.

אתי בנדלר: אם כך, מי יתקע כף לידי הוועדה שמה שייקבע בתקנות יתאם באמת למה שהמחוקק הראשי רוצה לקבוע?

רון חלפון: ראשית, אנחנו יכולים להתייעץ עם הייעוץ המשפטי של הוועדה, כדי שנוכל לשתף את המציע.

רון חלפון: בנוסף, אם התוצאה לא תמצא חן בעיניכם, אתם ודאי רשאים לקבוע כל הוראה בחקיקה ראשית.

אתי בנדלר: אני כבר אומרת לך, שאם הוועדה תיוועץ בי בעניין הזה, אני לא אתמוך בגישה הזו מסיבה אחת פשוטה: אנחנו יודעים מה התוקף הנורמטיבי של תקנות לעומת חקיקה ראשית.

אתי בנדלר: כל עוד התקנות אינן טעונות אישור הוועדה – היוועצות בי זה לא היוועצות בוועדה – היום נועצתם, קיבלתם או לא קיבלתם את העצה, השר חתם על תקנות ומחר הוא ישנה אותן.

אתי בנדלר: אין שום ביקורת פרלמנטארית על העניין הזה.

אתי בנדלר: אם היית מציע לי לעגן את זה בתקנות, שיש עליהן איזושהי ביקורת פרלמנטארית, הייתי אומרת שאולי ניתן להסתפק בכך.

אתי בנדלר: משלא כך הם פני הדברים המוצעים, אני לא חושבת שניתן להסתפק בכך.

אחמד טיבי: האם יש הערות נוספות?

הילה שטרן-אטיאס: אנחנו מסכימים עם הצורך שיהיו מארגנים נוכחים בשדה.

הילה שטרן-אטיאס: זה יקל עלינו, ויעזור לנו.

הילה שטרן-אטיאס: יחד עם זאת, אנחנו לא חושבים שזהו תנאי להפעלת טיסה.

הילה שטרן-אטיאס: מה שנוצר פה הוא מצב שאתם מבקשים מאיתנו בעת הגשת הסלוטים להציג לכם מי המארגן ומי הנציג המארגן.

הילה שטרן-אטיאס: אנחנו חוזרים לדיון שהתקיים בישיבה הקודמת, שבו אסור לי למכור לצרכן מוצר מבלי שאני יודעת מה הסלוטים.

הילה שטרן-אטיאס: מאידך, אני לא יכולה לבקש סלוטים בלי שאני יודעת מי המארגן שקונה ממני את הטיסה.

הילה שטרן-אטיאס: זה איזשהו סוג של ביצה ותרנגולת, ולכן אנחנו נשמח אם זו תהיה דרישה אבל לא תנאי לקבלת הסלוטים.

הילה שטרן-אטיאס: כלומר, שתהיה דרך אחרת לאכוף את הדרישה.

בצלאל קרבט: בואו לא נשכח שיש טיסות שכר שלא מיועדות לישראלים בלבד, אלא גם לנוסעי חו"ל.

בצלאל קרבט: זה לא עובד אחד עם השני.

סלעית קולר: הדרישה היא שיהיה אדם מארגן.

סלעית קולר: אולי הדרישה ליידע מראש מי יהיה האדם המארגן כל כך הרבה זמן לפני הטיסה, היא הבעייתית.

סלעית קולר: זה שיהיה אדם מארגן כתנאי, זה בסדר.

הילה שטרן-אטיאס: זה בסדר מבחינתנו.

אחמד טיבי: אני מסכים להסתייגות הזו.

בצלאל קרבט: אני אמרתי, שיש גם טיסות שלא מיועדות לשוק הישראלי.

בצלאל קרבט: זה לא קשור לישראלי שצריך להיות נציג בשדה.

בצלאל קרבט: אם אתה מחבר אחד לשני, לא יוכלו לעשות הפרדה.

בצלאל קרבט: גם היום לכל מפעיל שכר יש נציג בשדה.

בצלאל קרבט: הרשות גם הקציבה להם מקומות מסוימים בקומה 2.

בצלאל קרבט: שם יושבים הנציגים ומטפלים בזה.

רינה פאר: מאחר שאנחנו ברשות שדות התעופה העלינו את העניין של סעיף 8א בהצעה הזו...

לאה ורון: את מוכנה להזכיר מה זה סעיף 8א?

רינה פאר: הנפקה של כרטיס טיסה, שהמועד שלה לא אושר.

אתי בנדלר: הטיסות הפיקטיביות.

רינה פאר: התיקון הזה בחוק שירותי רישוי תעופה, הוא התמונה הביצועית שאמורה לעבור כדי להגן על הנוסע.

רינה פאר: מה קורה?

רינה פאר: אני מחזיקה בכרטיס טיסה שהונפק לשעה 06:00 בבוקר, כאשר הטיסה הזו בלוח הטיסות של רשות שדות התעופה אושרה למפעיל או למארגן הטיסה לשעה 11:30 בבוקר.

רינה פאר: הנוסע מגיע לשדה התעופה בשעה 03:00, 3 שעות לפני ההמראה שנקובה בכרטיס הטיסה שלו.

רינה פאר: לפי הנוסח העכשווי, נציג המארגן לא יהיה בשדה התעופה.

רינה פאר: הסלוט הוא ל-11:30.

רינה פאר: לכן, מה שצריך להבטיח הוא שמי שמגיע בשעה 03:00 הוא זה שיקבל את השירותים והסיוע עד לשעה 11:30.

רינה פאר: הניסוח של הסעיף כרגע מחטיא את זה.

אתי בנדלר: אני לא מבינה.

אתי בנדלר: הרי הכרטיס שלי הוא עם שעה 10:00.

רינה פאר: להפך.

רינה פאר: יש לך כרטיס ל-11:30 בבוקר.

אתי בנדלר: אז אני אגיע שלוש שעות לפני 11:30.

אתי בנדלר: אני לא אגיע בשעה 06:30.

שמשון כץ: רינה רוצה להגיד, שהנציג יהיה שלוש שעות לפני המועד שכתוב בכרטיס.

אתי בנדלר: זה מה שכתוב.

שמשון כץ: כתוב: לפי מועד ההמראה.

אתי בנדלר: לא.

אתי בנדלר: כתוב: "הנקוב בכרטיס הטיסה".

רינה פאר: זה בסדר.

רינה פאר: ראיתי: "מועד ההמראה", ולא ראיתי "הנקוב בכרטיס".

דני מורג: אני מרשות התעופה האזרחית.

דני מורג: אנחנו רוצים להביע הסתייגות לגבי הנוסח כמו שהוא כתוב כאן.

דני מורג: הנוסח הזה מטיל אחריות על רשות התעופה האזרחית לפקח על היישום של הסעיף הזה.

דני מורג: זה מטיל עומס גדול על הרשות.

דני מורג: אנחנו נצטרך לנהל רישום של ההתחייבויות של המארגנים, נצטרך לפקח על יישום החוק, ובסעיף הבא נצטרך גם לשפוט את אלה שעוברים על החוק.

דני מורג: אנחנו לא בטוחים, שרשות התעופה האזרחית צריכה להתעסק בנושאים הצרכניים האלה.

דני מורג: זה לא בדיוק הייעוד המרכזי שלה.

סלעית קולר: גם הרשות לסחר הוגן כנראה חושבת שהיא לא צריכה להתעסק בנושאים האלה.

דני מורג: דבר שני, בדקנו ולא מצאנו חוקים אחרים באיחוד האירופי המטילים כאלה חובות על המארגנים.

דני מורג: אנחנו גם לא בטוחים בנוגע לאפקטיביות של החובה הזו בכל הנוגע לציות לחוק.

דני מורג: יכול להיות, שנציע לגבש במשרד התחבורה הצעה חלופית.

איתי עצמון: אבל הגורם שאחראי על מתן אישורים לטיסות שכר היא רשות התעופה האזרחית.

דני מורג: נכון, אבל לא בטוח שהסנקציה צריכה להיות מניעה של אישור הפעלה.

דני מורג: יכול להיות שיש סנקציה אחרת, כמו ערבויות.

סלעית קולר: את הערבויות אתם ביטלתם בכל מיני דברים שהיו בעד צרכנים, כי אמרתם שאתם יכולים להתעסק עם זה.

דני מורג: זה סוג מסוים של ערבויות.

סלעית קולר: זה היה הרבה יותר חמור.

סלעית קולר: אלה ערבויות שהיו בנושא יותר חשוב מאשר השאלה, אם היה נציג או לא היה נציג.

דני מורג: יש סוג אחר של ערבויות שאפשר לתת.

בצלאל קרבט: באף מקום בעולם האישור של סלוט לא קשור לנציג שבא לשדה.

בצלאל קרבט: אלה שני דברים שונים לגמרי.

בצלאל קרבט: הלא מתכננים את הטיסות חצי שנה לפני.

בצלאל קרבט: זה לא קשור אחד לשני.

סלעית קולר: זה לא שאנחנו ממש רצינו להכניס את זה לחוק.

סלעית קולר: הלוואי ולא היינו צריכים את זה.

סלעית קולר: אחת התלונות שמגיעות אלינו מאנשים שממתינים הרבה זמן לטיסה בשדה התעופה, היא שאין להם כתובת.

סלעית קולר: אין עם מי לדבר.

בצלאל קרבט: אין ויכוח על זה.

בצלאל קרבט: אלה שני דברים שונים.

בצלאל קרבט: שיהיה נציג.

בצלאל קרבט: אין ויכוח על זה.

בצלאל קרבט: אנחנו מדברים על תנאי לסלוטים.

בצלאל קרבט: מה זה קשור?

בצלאל קרבט: אם אני הולך לתכנן עכשיו טיסה לעוד חצי שנה, מה זה קשור לנציג.

סלעית קולר: האם אתה לא יכול להתחייב שיהיה לך נציג?

בצלאל קרבט: זה לא אני.

בצלאל קרבט: זו לא חברת התעופה.

בצלאל קרבט: את מערבבת שני דברים.

סלעית קולר: זה תנאי שלך בהסכם עם המארגנים.

בצלאל קרבט: את מערבבת שני דברים.

אתי בנדלר: אני רוצה שתתייחסו לדבריו של עו"ד עצמון.

איתי עצמון: אני רוצה להפנות את תשומת לב הוועדה, שבתיקון מס' 3 לחוק רישוי שירותי התעופה, תיקון שנעשה במסגרת חקיקת חוק הטיס, נקבע כי תנאי למתן היתר הפעלה למפעיל זר הוא מינוי נציג מטעמו שיוכל לקבל גם כתבי בית דין, גם בנושאים צרכניים.

איתי עצמון: כלומר הטענה שלך, נציג רת"א, שרת"א איננה מפקחת בכלל על הנושא הזה או לא אמונה על הנושא הזה, היא לא מדויקת בהקשר הזה, לאור התיקון.

דני מורג: יש הבדל בין לקבל כתובת של נציג לקבלת כתבי בית דין, לבין מה שמטילים פה על רת"א במסגרת הנוסח הזה: לנהל רישום, לעשות בקרה, לעשות פיקוח, ולבסוף גם לשפוט את אותם עבריינים.

איתי עצמון: מדובר על תנאי למתן אישור.

איתי עצמון: אתם אלה שנותנים אישורים לטיסות בארץ.

דני מורג: יש שני נציגים שונים.

בצלאל קרבט: אלה שני דברים שונים.

בצלאל קרבט: רת"א נותן אישור להפעיל טיסה, אבל הוא לא נותן את הסלוט.

בצלאל קרבט: מי שנותן את הסלוט זה השדה.

בצלאל קרבט: אלה שני דברים שונים לגמרי.

איתי עצמון: אנחנו מדברים על אישור שנותן מנהל להפעלת הטיסה לפי תקנה 2 לתקנות טיסות שכר.

דני מורג: רת"א לא נותנת את הסלוטים.

לאה ורון: מתי רת"א נותנת אישור להפעלת הטיסה?

דני מורג: בדרך כלל 30 יום לפני הפעלת הטיסה, אבל יש גם מקרים בהם היא נותנת את האישור גם מספר ימים לפני הטיסה.

לאה ורון: האם יש מקרים בהם רת"א נותנת אישור להפעלת הטיסה חודשים לפני כן?

דני מורג: זה גם קורה.

אתי בנדלר: כאשר אתם מקבלים את הבקשה להפעלת טיסה מסוימת, מדוע אתם לא יכולים לקבל התחייבות שיהיה נציג?

דני מורג: אין בעיה עם ההתחייבות.

דני מורג: הבעיה היא שכפי שזה מנוסח כרגע, אנחנו מטילים על רת"א גם לפקח על היישום של הנושא הזה וגם לשפוט את האנשים.

איתי עצמון: היא הרגולטור.

דני מורג: השאלה היא, האם רת"א צריכה לעשות את זה, האם רת"א היא הכתובת.

אתי בנדלר: האם יש לך כתובת אחרת?

דני מורג: אולי הנושא של מניעת סלוטים על ידי רשות שדות התעופה יכול להיות פתרון.

הילה שטרן-אטיאס: אתם חוזרים לאותו דבר, שמאוד לא הגיוני מבחינה צרכנית.

הילה שטרן-אטיאס: אני כחברת תעופה מעוניינת למכור לציבור מוצר שהוא קיים.

אתי בנדלר: את חברת תעופה, שלא אופיינית לטיסות שכר.

הילה שטרן-אטיאס: אני מדברת גם בשם "סאן דור" עכשיו.

הילה שטרן-אטיאס: חברת אל על מפעילה גם חברות שכר, במיוחד כיום שחברת "סאן דור" אינה מפעילה את טיסותיה.

נחמן שי: תחת איזה שם?

הילה שטרן-אטיאס: הן מופעלות תחת אל על בקוד אל על, תחת המותג "סאן דור" כמותג ולא כמפעיל אווירי.

הילה שטרן-אטיאס: אתם בעצם אומרים לנו, שביום שאני פונה לרשות שדות התעופה לבקש את הרשות להפעלת הטיסה - ואנחנו עושים את זה חצי שנה מראש כדי לדעת שאנחנו מוכרים לציבור מוצר שהוא קיים - כבר באותו מועד אני צריכה לומר את שם הנציג.

אתי בנדלר: לא.

אתי בנדלר: את מתחייבת שיהיה נציג.

הילה שטרן-אטיאס: אני מתחייבת שיהיה נציג מטעמי.

הילה שטרן-אטיאס: אין בעיה.

הילה שטרן-אטיאס: אני לא המארגן.

סלעית קולר: בחוזה שלך תדאגי שהמארגן ישים נציג.

הילה שטרן-אטיאס: אני מעוניינת שיהיה נציג של המארגן.

הילה שטרן-אטיאס: עלי כחברת תעופה זה יקל מאוד שיהיה נציג של המארגן, שהוא זה שמכר את הכרטיסים לנוסעים, ויתמודד עם הנושאים.

הילה שטרן-אטיאס: מבחינתי, זה מצוין.

הילה שטרן-אטיאס: זה לא המועד הנכון.

אתי בנדלר: כדי שנוכל לקצר את הדיון, תגדירו איזה תיקונים אתם מבקשים בנוסח.

הילה שטרן-אטיאס: מנהל רשות התעופה האזרחית ידרוש קבלת התחייבות מהמארגן למנות נציג מטעמו.

הילה שטרן-אטיאס: ימחקו המילים: "לא ייתן אישור להפעלת טיסת שכר, אלא אם כן התחייב".

הילה שטרן-אטיאס: במקומם יבוא: "ידרוש קבלת התחייבות מהמארגן למנות נציג מטעמו בשדה התעופה.

הילה שטרן-אטיאס: התחייבות שכזו תימסר שבועיים לפני מועד הטיסה".

אחמד טיבי: נגיד שהוא דרש והם לא ענו לו.

וגיף אליאב: זה מסמך שמחייב את המארגן.

וגיף אליאב: מה הבעיה להמציא מסמך שהוא ההתחייבות.

טארק קסיס: עוד לא הצלחתי לחשוב על נוסח מדויק.

טארק קסיס: צריך להבחין פה בדבר מאוד חשוב.

טארק קסיס: הזכרת את התיקון שנעשה במסגרת חוק הטייס לגבי הנציג של מפעילים זרים.

טארק קסיס: שם מדובר בעורך דין.

טארק קסיס: פה מדובר על נציג, שיעמדו בשטח, יקבל את האנשים וידבר איתם.

טארק קסיס: זה תפקיד שטח.

אתי בנדלר: תהיה לו סמכות להזמין סנדביצ'ים.

טארק קסיס: לדעתי, צריך לחשוב על נוסח שלא יתנה את מתן ההיתר.

סלעית קולר: אבל כל המטרה של החוק היא להתנות את מתן ההיתר.

טארק קסיס: זו התחייבות להציב אדם כזה בשדה התעופה.

וגיף אליאב: המארגן רשאי להציב איש מטעמו, בשעות הנוחות לו.

טארק קסיס: אפשר לחייב אותו, מבלי להתנות את זה דווקא במתן היתר.

איתי עצמון: איך תאכוף את זה?

איתי עצמון: מה יהיה כלי האכיפה?

קריאה: כמו כל הסנקציות האחרות בחוק.

קריאה: יש עונשין בחוק.

אתי בנדלר: אין עונשין בחוק.

אתי בנדלר: אין רשות להגנת הצרכן בחוק, אין פיצויים לדוגמא בחוק.

אתי בנדלר: יש הוראות.

אתי בנדלר: אנחנו יודעים שעיקר הבעיה זה טיסות השכר.

אתי בנדלר: לא בכדי הוסף הסעיף, שמדבר על טיסות פיקטיביות ופיצויים מחד גיסא, ומצד שני כלי חצי אכיפתי כדי לוודא שבטיסות שכר אנשים יגיעו לשדה ותהיה להם כתובת שאליה יוכלו לפנות.

אתי בנדלר: עכשיו אומרים: לא להתנות את זה, אלא לומר.

אתי בנדלר: כמו שיקיימו את ההוראות האחרות, יקיימו גם את ההוראות האלה.

בצלאל קרבט: אבל לא זאת הנקודה.

בצלאל קרבט: לצורך הדוגמא, אני מכין היום סדרת טיסות לחורף הבא.

בצלאל קרבט: אנחנו צריכים להגיש את הבקשות חצי שנה לפני, וברגע זה אין עוד מארגן לטיסה.

בצלאל קרבט: קודם כל מבקשים את הסלוטים.

אתי בנדלר: מי זה אני, המפעיל?

בצלאל קרבט: חברת התעופה.

אתי בנדלר: אז שהמפעיל ייתן את ההתחייבות לכך, שהיא תדאג לכך.

בצלאל קרבט: אבל לא לקשור את הדברים אחד לשני.

בצלאל קרבט: כתבנו: "נדרוש קבלת התחייבויות".

בצלאל קרבט: אנחנו אומרים שצריך להיות נציג.

בצלאל קרבט: אנחנו לא אומרים שלא צריך להיות נציג.

אתי בנדלר: הרעיון הוא שתהיה התחייבות לכך.

בצלאל קרבט: את זה אנחנו מבקשים.

אתי בנדלר: אז ביקשתי לדעת, מה הנוסח שאתם מציעים.

קריאה: המפעיל יתחייב.

אתי בנדלר: כלומר, "המנהל לא ייתן אישור להפעלת טיסת שכר, אלא אם כן יתחייב המפעיל"?

אתי בנדלר: זה השינוי שאתם רוצים?

הילה שטרן-אטיאס: לא.

הילה שטרן-אטיאס: אנחנו מבקשים למחוק את המילים: "לא ייתן אישור להפעלת טיסות שכר, ובמקומן יבוא: "ידרוש קבלת התחייבות מהמארגן, שבועיים לפני מועד הטיסה".

אתי בנדלר: אני לא סתם התעקשתי לדעת, מה הנוסח שאתם מבקשים.

אתי בנדלר: זה לא שינוי נוסח, אלא שינוי קונספציה.

אתי בנדלר: מה שאתם אומרים זה, שלא יהיה שום פיקוח רגולטורי אמיתי- אכיפתי על ההוראה הזו, אלא רק באופן כללי.

אתי בנדלר: שבועיים לפני ימציאו התחייבות.

אתי בנדלר: אם לא ימציאו התחייבות?

טארק קסיס: אבל אנחנו רואים את זה לאורך כל החוק, גם בעניין הזה של ההטבות, של סנדביץ' ופחית קולה.

אתי בנדלר: הסנדביץ' כמשל.

טארק קסיס: ואם הוא לא יביא את הסנדביץ'?

אתי בנדלר: דובר על זה קודם.

אתי בנדלר: על זה נסב הוויכוח הקודם: האם יש מקום לסעיף עונשין, האם יש מקום להפעלת סמכויות על ידי הממונה על הרשות להגנת הצרכן, או לקבוע פיצויים לדוגמא.

לאה ורון: איך הצרכן יתבע את זכויותיו?

אתי בנדלר: משרדי הממשלה שללו את כל שלוש האפשרויות, להזכירכם, לרבות פיצויים לדוגמא.

אתי בנדלר: הוועדה הכריעה שהיא רוצה ברמה העקרונית בכל זאת פיצויים לדוגמא.

אתי בנדלר: עכשיו אנחנו מגיעים למשהו אחר, שזו רעה חולה, שמנסים להתמודד איתה באמצעות החוק הזה – בעיה שלא היה לה מענה מלכתחילה בהצעת החוק.

אתי בנדלר: היא כנראה די מיוחדת למציאות הישראלית – טיסות שכר שהשעות או הימים שלהן הן פיקטיביים.

אתי בנדלר: היתה הסכמה כללית של הוועדה ושל נציגי הממשלה במספר ישיבות שאנחנו קיימנו, שיש למצוא לבעיה הזו מענה אפקטיבי.

אתי בנדלר: מה שמציעים כאן כרגע, זה לנטרל את האפקטיביות של ההוראה.

אחמד טיבי: הוועדה שמעה את מגוון הדעות, והיא מחליטה להשאיר את הנוסח כפי שהוא.

הילה שטרן-אטיאס: זה לא אפשרי אופרטיבית.

אחמד טיבי: הכל אפשרי.

אחמד טיבי: אם משרדי הממשלה ימצאו לנכון להציע אחר כך משהו שנוכל להסכים איתו, בבקשה שיפנו.

אתי בנדלר: אני רוצה בכל זאת להציע שינוי קטן מאוד בנוסח, בסעיף קטן (א): "המנהל לא ייתן אישור להפעלת טיסת שכר, אלא אם כן התחייב המפעיל למנות נציג מטעם המארגן".

דפנה עין דור: המפעיל לא מגיש את הבקשה.

אתי בנדלר: מי מגיש את הבקשה?

דפנה עין דור: המארגן.

דפנה עין דור: המארגן מגיש את הבקשה לרת"א.

אתי בנדלר: הבקשה תיחתם בידי המארגן או המארגנים במשותף.

הילה שטרן-אטיאס: מה פתאום?

הילה שטרן-אטיאס: יושב פה נציג מרת"א, שיאמר לכם כיצד פועל התהליך.

הילה שטרן-אטיאס: לא המארגן הוא זה שפונה לקבל את אישורי הטיסה.

רון חלפון: אני לא בטוח שאני מבין את הבעיה שמציגים פה נציגי חברות התעופה.

רון חלפון: פה אנחנו לא מדברים על בקשה לקבלת סלוטים.

רון חלפון: פה אנחנו מדברים על בקשה לאישור טיסות השכר על ידי רשות התעופה האזרחית.

רון חלפון: במקביל ובלי קשר, הם יכולים ללכת לבקש סלוטים.

רון חלפון: אף אחד לא יעצור אותם בעניין סלוטים.

רון חלפון: רשות שדות התעופה לא בודקת התחייבות למינוי נציג.

רון חלפון: לכן, אני לא מבין את הקשר.

רון חלפון: אפשר ללכת לבקש סלוט, אפילו לטיסה שלא אושרה עדיין על ידי רשות התעופה האזרחית.

רון חלפון: ברגע שאתה מבקש אישור במינהל רשות תעופה אזרחית לטיסת שכר, אתה מציג התחייבות שאומרת:

רון חלפון: שלוש שעות לפני מועד הטיסה יהיה נציג בשדה התעופה.

רון חלפון: אני לא מבין את הקושי התפעולי.

הילה שטרן-אטיאס: הרבה יותר סביר יהיה, שאותם מארגנים שפועלים בשוק יסדירו את העניין בדרך של ערבות.

הילה שטרן-אטיאס: אם לא הציבו, באותו מצב יחולט חלק מסכום הערבות.

הילה שטרן-אטיאס: המצב הזה יגרום לכך שטיסה שלמה לא תופעל, ציבור צרכנים גדול בהרבה יותר ייפגע בגלל פעולה לא תקינה של איזשהו מארגן.

רון חלפון: אני לא מבין את האמירה.

רון חלפון: ברגע שמוגשת בקשה לאישור טיסת שכר, יש כבר מארגן.

רון חלפון: אם לא היה מארגן, זו לא היתה טיסת שכר.

הילה שטרן-אטיאס: לא.

הילה שטרן-אטיאס: זה מוגש עוד קודם.

רון חלפון: לא לסלוטים.

בצלאל קרבט: אנחנו מסתכלים ברגע זה על הסלוטים.

רינה פאר: אנחנו לא רגולטור.

רינה פאר: אנחנו לא נותנים רישיון לשום דבר.

רון חלפון: המפעיל יכול ללכת לרשות שדות התעופה, מבלי שיש לו מארגן, ולבקש סלוט.

רון חלפון: הוא יקבל את הסלוט.

רון חלפון: כדי להרים טיסת שכר לאוויר חייבים מארגן.

רון חלפון: כדי לקבל אישור לטיסת השכר, חייבים מארגן כדי שזו תיחשב טיסת שכר.

רון חלפון: בדרך כלל המארגן או המארגן והמפעיל ביחד מגישים את הבקשה, ואז כבר יש מארגן.

רון חלפון: זה נכון שהנציג צריך להיות של המארגן ולא של המפעיל, כי המארגן הוא זה שמצוי בארץ.

רון חלפון: עכשיו תסביר לי את הקושי.

בצלאל קרבט: אין עניין של קושי.

בצלאל קרבט: אם זה לא קשור לנושא של הפעלת האישור וסלוטים, הבעיה היא יותר פשוטה.

בצלאל קרבט: ההליך הוא, שחברת התעופה היא זו שמבקשת מרת"א אישור לתפעול הטיסה.

בצלאל קרבט: ברגע שאני הגשתי את החוזה להפעלת הטיסה, יש את המארגן.

אחמד טיבי: נציג משרד התחבורה, האם אתה חושב שהסעיף ישים?

רון חלפון: כן.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: נא להצביע על סעיף 19.

דפנה עין דור: יש לי הערה קטנה.

דפנה עין דור: כפי שזה כתוב, זה מתייחס גם לשדה תעופה בישראל וגם לשדה תעופה בחו"ל.

דפנה עין דור: יכול להיות שצריך לסייג את זה כך שזה יהיה רק בשדה תעופה בישראל.

דפנה עין דור: רת"א לא יכולים לפקח על נציגים בחו"ל.

אתי בנדלר: האם המנהל נותן אישור להפעלת טיסת שכר בחו"ל?

דפנה עין דור: מישראל ואליה.

אחמד טיבי: הכוונה היא לשדות התעופה כאן בארץ.

סלעית קולר: זה לא ממש מדויק.

סלעית קולר: את נותנת אישור להלוך וחזור.

סלעית קולר: אני לא צריכה שאת תפקחי.

סלעית קולר: הם צריכים לתת התחייבות.

סלעית קולר: עכשיו בואו נבדוק מה קורה אם הם לא מקיימים את ההתחייבות.

סלעית קולר: אם בשדה התעופה בצרפת אין לי טיסה ואני מתעכבת 8 שעות, אני צריכה נציג של המארגן גם בצרפת.

רון חלפון: רשות התעופה האזרחית לא תקבל התחייבות ולא תפקח על דברים שהם מחוץ לשליטה שלה.

רון חלפון: להגיד: "להציג התחייבות של צרפת", זה נראה לי מאוד מרחיק לכת.

סלעית קולר: אתה נותן אישור הפעלת טיסה מישראל, ואתה נותן אישור הפעלת טיסה לישראל.

סלעית קולר: אם אתה נותן אישור הפעלה לישראל, מה הבעיה להתנות את זה בכך שיהיה מישהו שם?

דפנה עין דור: כי אם אתה מתנה, אתה צריך לבדוק אם הם קיימו את התנאי.

דפנה עין דור: לרשות התעופה האזרחית אין שום דרך לפקח שם.

סלעית קולר: יבואו אלייך צרכנים ויגידו: הם לא קיימו את התנאי, לא היה אף אחד בשדה התעופה.

רון חלפון: אף אחד ממשרדי הממשלה לא מקבל התחייבות על דברים שקורים בחו"ל.

רון חלפון: אין לנו שום יכולת לבדוק את זה.

רון חלפון: לא כדאי שסתם יהיה נייר, ואחר כך תגידו: למה לא בדקת, למה אישרת שיש או אין בצרפת.

סלעית קולר: אז איך אתה מאשר טיסה שתטוס לישראל.

סלעית קולר: יהיה טיס, יהיה מטוס?

סלעית קולר: את זה אפשר לקבוע?

רון חלפון: רת"א מאשר את הדברים שעניינם איכות טיסה, ולא אם יש נציג בשדה תעופה.

סלעית קולר: אני רוצה להבין, מה אתה מאשר.

סלעית קולר: מה אתה מאשר כאשר אתה מאשר טיסה לישראל?

בצלאל קרבט: לחברת התעופה הוא מאשר.

בצלאל קרבט: הוא לא בודק מי עומד מאחורי זה.

סלעית קולר: האם למארגן אתה לא מאשר טיסה לישראל?

בצלאל קרבט: אני מאשר, אבל המארגן הוא לא פונקציה שיש לי פיקוח כלשהו עליה.

סלעית קולר: ומי מגיש את הבקשה?

בצלאל קרבט: בדרך כלל המארגן ביחד עם המפעיל.

סלעית קולר: אז מה המשמעות של האישור שאתה נותן, אם אין לך שום פיקוח עליו?

בצלאל קרבט: חברת התעופה היא זאת שמעניינת.

בצלאל קרבט: רשות התעופה האזרחית לא מתעסקת עם סוכני הנסיעות או מארגנים, מעבר להגשת בקשה כדי שזה ייחשב כטיסת שכר ולא כטיסה סדירה.

בצלאל קרבט: רשות התעופה האזרחית בודקת זכויות טייס, בודקת הסכמי תעופה, בודקת עמידה בתנאי הביטחון, בטיחות, כושר אווירי וכו'.

סלעית קולר: ואם המארגן לא עומד בתנאי הביטחון לגבי טיסה מצרפת לישראל, האם רשות שדות התעופה מטפלת בזה?

אחמד טיבי: שמענו את מגוון הדעות.

אחמד טיבי: אנחנו נצביע על הסעיף כפי שהוא, בתוספת המילים: "שדה התעופה בישראל".

אחמד טיבי: בהמשך נראה.

אתי בנדלר: בסעיף קטן (ב) היתה הערה בדבר זהותו של הנציג.

אתי בנדלר: אני מוחקת את המילים: "לרבות בדבר זהותו של הנציג".

אתי בנדלר: דרכי התקשרות עם הנציג זה יכול להיות גם בלי זהות ספציפית.

רון חלפון: אני חושב שזה בסדר.

רון חלפון: העיקרון הוא שלא יהיה נציג נעלם, שאף אחד לא יידע איך להגיע אליו.

אתי בנדלר: נכון.

לאה ורון: האם משאירים את המילים: "לרבות בדבר זהותו של המפעיל"?

אתי בנדלר: המילים: "בדבר זהותו של הנציג", יימחקו.

נחמן שי: אנחנו עוברים להצבעה.

נחמן שי: מי בעד?

נחמן שי: אחמד טיבי: אנחנו נצביע על הסעיף כפי שהוא, בתוספת "שדה תעופה בישראל".

נחמן שי: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – אין נמנעים - אין סעיף 19 אושר

אחמד טיבי: אנחנו עוברים לסעיף 20.

איתי עצמון: קורא סעיף 20: "בחוק רישוי שירותי התעופה (תיקון מס' 3), התשע"א-2011, בסעיף 10א, אחרי סעיף קטן (ד) יבוא: "(ד1) המנהל רשאי להטיל עיצום כספי לפי הוראות סעיף זה, בסכום השווה ל-50 אחוזים מהסכום הבסיסי, על מארגן כהגדרתו בסעיף 6א(ד), שהוא בעל היתר הפעלה, אשר נציגו לא היה נוכח בשדה התעופה, בניגוד להוראות הסעיף האמור.

איתי עצמון: " התיקון כאן הוא תיקון עקיף בחוק רישוי שירותי תעופה, שנעשה במסגרת חוק הטייס.

איתי עצמון: התיקון נוגע להטלת עיצום כספי על מפעילים בהפעלות מסחריות.

איתי עצמון: לפי התיקון, מנהל רשות התעופה האזרחית, שהוא הרגולטור והוא הגורם שנותן רישיונות והיתרי הפעלה, יהיה רשאי להטיל עיצום כספי בסכום השווה ל-50% מהסכום הבסיסי.

איתי עצמון: הסכום הבסיסי נקבע לפי גודל כלי הטייס, על מארגן שיש לו היתר הפעלה, אם נציגו לא היה נוכח בשדה התעופה, בניגוד לחובה המוטלת לפי הסעיף שכרגע דנו בו.

רון חלפון: ראשית, למארגן אין היתר הפעלה.

רון חלפון: אין מונח כזה בחוק רישוי לשירותי תעופה.

איתי עצמון: בחוק יש.

רון חלפון: בחוק אין היתר למארגן.

איתי עצמון: יש לו רישיון לפי תקנות טיסות שכר.

רון חלפון: יש לו רישיון על פי התקנות, וגם הרישיון הזה עומד להיות מבוטל, מהסיבה שלא עומדת שום רגולציה מאחורי זה.

רון חלפון: נקודה שנייה – החוק לא עוסק במארגן.

רון חלפון: זאת אומרת, שגם הסכום הבסיסי בכל לא מתייחס למארגן.

רון חלפון: הוא מתייחס למפעיל אווירי.

רון חלפון: שם באמת נכתב מהו הסכום הבסיסי בהתאם לגודל המטוסים, בהתאם לחברת התעופה וכו'.

רון חלפון: כשאתה מפנה להגדרה של סכום בסיסי בנוגע למארגן – אין הגדרה כזו.

רון חלפון: לכן, הסעיף הזה לא ישים מבחינה משפטית.

רון חלפון: הוא לא מדבר במונחים שהחוק מכיר.

רון חלפון: בנוסף, לא תהיה רגולציה בכלל על מארגן.

רון חלפון: הרגולציה הקיימת היום על מארגן מכוח חוק רישוי שירותי התעופה ותקנות טיסות השכר, היא אפסית.

רון חלפון: בעבר, את חוק שירותי התיירות, שעוסק בסוכני נסיעות ומארגנים, הם רשיינו.

רון חלפון: לפי דעתי, ההוראה הזו כבר בוטלה.

רון חלפון: זה סוג הדברים שצריכים להיות מרושיינים או לא בהסתכלות של תיירות ולא בהסתכלות של תחבורה.

לאה ורון: מהי הצעתכם?

לאה ורון: את הנוסח ראיתם לפני ישיבת הוועדה.

רון חלפון: והערנו עליו, והתבקשנו לומר את ההערות כאן כרגע.

רון חלפון: זה מה שאני עושה.

רון חלפון: הצעתנו היא: כפי שראיתם, אנחנו תמכנו בסעיף הקודם, שנותן כלי אכיפה מאוד קיצוני למנהל רשות התעופה האזרחית, והוא לא לאשר את טיסת השכר בכלל.

רון חלפון: אני אגיד יותר מזה: תקנות טיסות השכר קובעות, שאם היו הפרות בעבר והתקנות הן חלק מתנאים ברישיון, לא יינתנו אישורים עתידיים.

רון חלפון: זה כלי האכיפה האפקטיבי ביותר מעבר לתשלום קנס.

רון חלפון: פשוט לא יהיו טיסות שכר למארגן, שלא ימנה נציג בשדה התעופה.

רון חלפון: אני חושב, שהסעיף הזה לא ישים מבחינה משפטית, ומיותר.

איתי עצמון: אני רוצה להתייחס לדבריך, "שהסעיף אינו ישים מבחינה משפטית".

איתי עצמון: כיום לפי תקנה 2א לתקנות רישוי שירותי תעופה(טיסות שכר), לא תופעל טיסת שכר, אלא על ידי מוביל אווירי ועל ידי מארגן, שניתנו להם רישיונות הפעלה לפי סעיף 2א לחוק רישוי שירותי התעופה.

איתי עצמון: כמובן שבתקנות עוד לא הוטמעו השינויים ומשטר הרישוי, כפי שהוחלט בחוק הטייס שחילק את הרישוי לרישיון שניתן למפעיל ישראלי, והיתר הפעלה שניתן גם למפעיל ישראלי וגם למפעיל זר.

איתי עצמון: יכול להיות שצריך יהיה לעשות כאן את ההתאמה, אבל מארגן, לפי נוסח התקנות כיום, חייב ברישיון.

רון חלפון: כמו שאמרתי, אין היתר הפעלה אלא רישיון.

רון חלפון: אם תסתכל על התקנה המפנה אל החוק הראשי, סעיף 2א לחוק רישוי שירותי תעופה, לא תראה שם שום מילה על חובה של מארגן.

רון חלפון: נאמר רק: "לא יפעיל אדם כלי טייס בטיסה מסחרית".

רון חלפון: לא מדברים על המארגן בכלל.

רון חלפון: לכן, אני אומר שחוק רישוי שירותי תעופה לא עוסק במארגנים ולא עוסק ברישוי של מארגנים.

סלעית קולר: אני בעד צרכנים, אבל זה כמו להרוג זבוב בתותח.

סלעית קולר: במקרה הזה, אפשר להוסיף את זה לפיצוי לדוגמא לעניין השיקולים.

סלעית קולר: יש דרכים להתמודד עם זה.

סלעית קולר: יש דברים אחרים בהם הייתי מטילה עיצום כספי.

סלעית קולר: זה לא היסטריה.

איתי עצמון: הוועדה צריכה להחליט, האם ומה יהיה כלי האכיפה בנושא של מינוי נציג, לפי חוק רישוי שירותי תעופה.

איתי עצמון: האם לקבל את ההצעה שהוצעה כאן, שאנחנו נשלב את הנושא בסעיף פיצוי לדוגמא - שאנחנו נפיץ לוועדה לפני הדיון הבא - או שנוותר על התיקון העקיף הזה.

וגיף אליאב: נציג משרד התחבורה אמר כרגע, שאם המארגן מפר את ההתחייבות שהוא נתן, אז בשלב מסוים לא יאשרו לו טיסות עתידיות.

וגיף אליאב: השאלה היא האם אותה אמירה יכולה לבוא לידי ביטוי בסעיף עצמו.

לאה ורון: האם יש את הסמכות הזו על פי הסעיף.

רון חלפון: כן.

וגיף אליאב: אז יכול להיות שיש מקום לרשום את זה.

לאה ורון: אתה אמרת, שהמנהל לא ייתן אישור אם המפעיל הפר בטיסות קודמות ולא "סיפק" את הנציג.

רון חלפון: התקנות קובעות שחלק מאישור טיסה עתידית, הוא עמידה בתנאי התקנות גם בעבר.

וגיף אליאב: אז יכול להיות שיש מקום לרשום.

רון חלפון: יש רגולציה קיימת.

רון חלפון: מנהל רשות תעופה אזרחית בודק את קיום התקנות בכל מיני הסתכלויות.

רון חלפון: לא צריך לכפות עליו את מה שהוא עושה כבר היום.

רון חלפון: זאת העבודה.

וגיף אליאב: השאלה היא, האם מתן התחייבות הוא חלק מאותם תנאים שבמידה ומפרים אותם זה מהווה שיקול שלא לתת היתר.

סלעית קולר: כן.

סלעית קולר: זו גם הפרת חובה חקוקה.

סלעית קולר: יהיו כלים אזרחיים להתייחס לזה.

איתי עצמון: השאלה היא, האם אנחנו מוותרים על סעיף 20 ומקבלים החלטה עקרונית שהנושא ישולב בסעיף פיצוי לדוגמא, או שנסתפק בכלי אכיפה הקיימים היום מכוח תקנה 3 לתקנות רישוי שירותי תעופה?

אחמד טיבי: אפשר להוריד אותו.

לאה ורון: זה נוכח הדברים של נציג משרד התחבורה.

איתי עצמון: אנחנו עוברים לתוספת הראשונה.

איתי עצמון: בתוספת הראשונה יש נוסחה לחישוב הפיצוי הכספי, שניתן במקרה של ביטול טיסה.

איתי עצמון: במרחק של עד 1,500 קילומטרים יהיה סכום הפיצוי 1,250 שקלים חדשים.

איתי עצמון: עד 3,500 קילומטרים סכום הפיצוי יהיה 2,000 שקלים, ומעל 3,5000 קילומטרים סכום הפיצוי יהיה 3,000 שקלים חדשים.

רון חלפון: יש לי הערה לנוסח.

רון חלפון: הוועדה קיבלה את הגישה, שיש לשנות את המרחקים.

רון חלפון: לאורך כל הצעת החוק שונו המרחקים ל-2,000 קילומטר, 4,5000 קילומטר ומעל 4,500 קילומטר, ולכן זה צריך להיות משונה גם כאן.

לאה ורון: אז במקום 1,5000 קילומטרים יבוא 2,000 קילומטר, במקום 3,500 קילומטר יבוא 4,500 קילומטר, ובמקום מעל 3,5000 קילומטר יבוא: עולה על 4,500 קילומטר.

הילה שטרן-אטיאס: היינו רוצים, שתשקלו את הפחתת הסכומים כך שיהוו 50% מעלות כרטיס.

הילה שטרן-אטיאס: כרגע סכום הפיצוי הוא גבוה משמעותית.

הילה שטרן-אטיאס: מה שאנחנו מציעים: במקום 1,250 שקלים סכום של 750 שקלים.

הילה שטרן-אטיאס: לפעמים מדובר בעלות הכרטיס, ואפילו מעל עלות הכרטיס.

וגיף אליאב: אני רוצה להזכיר את מה שאמר היו"ר בפעם שעברה: מצד אחד אנחנו מגדילים את המרחק והוועדה מתחשבת בזה, אבל מצד שני אי אפשר גם להקטין את הסכומים.

וגיף אליאב: אי אפשר לטעון שתי טענות ביחד.

אחמד טיבי: זה לא נראה לי.

אחמד טיבי: זה גם וגם.

הילה דוידוביץ': נציגי התמ"ת לא פה, אבל אני יודעת שהיתה להם התנגדות מהותית להפחית את הפיצויים.

הילה דוידוביץ': זה הנוסח שהיה לנגד עיני הממשלה.

אחמד טיבי: אנחנו עוברים להצבעה, לרבות התיקון של 2,000 קילומטר, 4,500 קילומטר ומעל 4,500 קילומטר.

לאה ורון: אנחנו מצביעים על התוספת הראשונה.

נחמן שי: מי בעד התוספת הראשונה?

נחמן שי: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין התוספת הראשונה התקבלה

אחמד טיבי: התוספת השנייה אושרה בדיון מה-24 במאי.

הילה שטרן-אטיאס: יש פה טעות הדפסה.

הילה שטרן-אטיאס: בדיון שהיה אושר שיעור מחיר קטע כרטיס טיסה, ששילם הנוסע.

הילה שטרן-אטיאס: המילה "קטע" משום מה לא מופיעה כאן.

איתי עצמון: זו הוראה ששולבה בסעיף האופרטיבי.

הילה שטרן-אטיאס: אנחנו לא רואים את זה.

איתי עצמון: זה בכל מקרה ישולב בנוסח, כי זאת החלטת הוועדה.

הילה שטרן-אטיאס: יש סעיף נוסף, שהיינו מבקשים להוסיף להצעת החוק.

הילה שטרן-אטיאס: היינו רוצים לדבר על סוגיית הכניסה לתוקף של התקנות.

נחמן שי: אנחנו יודעים.

נחמן שי: מתי המסלול השני יהיה כשיר?

הילה שטרן-אטיאס: שאלה מצוינת.

הילה שטרן-אטיאס: זה לא בידנו.

נחמן שי: הוא הרי נמצא כרגע בשיפוצים.

הילה שטרן-אטיאס: נכון.

נחמן שי: ואתם אומרים שהאיחורים זה חלק בלתי נפרד מכך.

הילה שטרן-אטיאס: בוודאי.

הילה שטרן-אטיאס: כאשר יש רק נתיב אחד, לוקחים מרווחי זמן גדולים יותר.

נחמן שי: נציג רת"א, מתי בכל זאת המסלול השני יהיה מוכן?

נחמן שי: לא יודעים.

נחמן שי: האם זה קשור בוד"לים?

דפנה עין דור: זה מתישהו בשנת 2013.

נחמן שי: אתם לא מצפים שאנחנו נחכה עם החוק עד 2013, כי אז תבוא כנסת חדשה ותבטל אותו.

הילה שטרן-אטיאס: אנחנו מבקשים שעד אז הסכומים לא יוחלו במלואם, או במידה ונוכל להוכיח שזה כתוצאה מהשדה, מדברים שהם לא בידנו אלא בגלל שקיים נתיב אחד....

אחמד טיבי: זה נקרא לבטל את החוק.

נחמן שי: זה מאוד דרמטי.

אחמד טיבי: אנחנו דוחים את הבקשה שלכם.

הילה שטרן-אטיאס: בכל מקום בעולם יש יותר משדה תעופה אחד בעיר.

הילה שטרן-אטיאס: פה אנחנו מדברים על שדה אחד ומסלול אחד לכל המדינה.

אחמד טיבי: החוק לא מוצדק בגלל שיש שדה אחד.

אחמד טיבי: לא צריך חוק.

הילה שטרן-אטיאס: והיה ונתקע המטוס בחברה אחרת על המסלול והשדה לא פעיל, למה אני צריכה להיות במצב שבו אני צריכה לעמוד בסכומים כל כך גבוהים כי המדינה לא מספקת לי תנאי עבודה נוחים?

נחמן שי: אתם תוכלו תמיד לתבוע את המדינה.

נחמן שי: אני גם יודע לשים בסוף דיון עז קטנה כזו, שתשבש את התהליך.

נחמן שי: ניסינו אתמול.

נחמן שי: זה לא הגיוני.

נחמן שי: אם זה עניין של 3-4 חודשים, כמו שאומרת היועצת המשפטית, יש בזה סבירות.

נחמן שי: שנת 2013 זה בעוד שנתיים.

נחמן שי: האם החוק הזה יחכה שנתיים?

נחמן שי: הוא חיכה כבר 3 שנים.

מירי אילדיס: אולי להתחשב.

הילה שטרן-אטיאס: להקטין את הסכומים.

הילה שטרן-אטיאס: זה לא בידנו.

אתי בנדלר: אני מזכירה לכם, שפיצוי הוא רלוונטי רק לגבי עיכוב העולה על 8 שעות או ביטול טיסה לגמרי.

אתי בנדלר: בסעיף המתייחס לביטול, יש את סעיף קטן 7ג(3): "מפעיל הטיסה או המארגן הוכיח כי ביטול הטיסה נבע מסיבות מיוחדות, שלא היו בשליטתו וגם אם היה עושה כל שביכולתו לא יכול היה למנוע את ביטול הטיסה בשל אותן נסיבות.

אתי בנדלר: ..".

אתי בנדלר: דהיינו, ככל שביטול הטיסה נעשה עקב נסיבות שלא היו בשליטתכם, יש לכם פטור מתשלום פיצוי.

אתי בנדלר: אם כך, אנחנו חוזרים להטבות האחרות שלגביהן הוועדה דנה באריכות, האם בכלל להכניס את סעיף הסיכול גם לגבי עיכוב.

אתי בנדלר: היה דיון בזה, ואני מציעה לוועדה לא לפתוח את הדיון מחדש משום שהגיעו למסקנה, שככל שמדובר בהטבות האחרות: סיוע ללא תשלום – הסנדויץ' – או השבת תמורה אם הנוסע לא טס, או כרטיס טיסה חלופי – ובקשר לזה אני אבקש עוד מעט הבהרה, האם זה גם וגם או אחד מהם – הוועדה הכריעה אחרי דיון ארוך וממצה, שאין מקום לפטור את חברות התעופה ממתן ההטבות האלה.

אתי בנדלר: זה לא משנה כרגע אם הסיכול הוא בשל הארכת המסלול או בשל סיבות אחרות.

הילה שטרן-אטיאס: אני רוצה רק להבהיר משהו.

הילה שטרן-אטיאס: זה לא שהיה תמיד מסלול אחד, והיום שוקדים על בניית מסלול שני.

הילה שטרן-אטיאס: תמיד היו שניים מסלולים.

הילה שטרן-אטיאס: כרגע סגרו מסלול אחד.

נחמן שי: האם טענת המסלול הועלתה אי פעם במהלך הדיונים עד עכשיו?

הילה שטרן-אטיאס: כן.

אחמד טיבי: ולא קיבלנו את זה.

הילה שטרן-אטיאס: היינו מבקשים, להחיל את סעיף הכוח העליון גם על עיכוב, אך ורק לתקופה הזו.

אתי בנדלר: הוועדה לא הסכימה להכניס את סעיף הסיכול.

הילה שטרן-אטיאס: היא לא הסכימה להכניס את זה באופן עקרוני, לתמיד.

אתי בנדלר: משום שהוועדה סברה, שאם מישהו מתעכב בשדה איקס שעות, מגיע לו.

הילה שטרן-אטיאס: אבל למה אני צריכה לשאת בעלות על זה?

אתי בנדלר: תגישי תביעת צד ג' נגד רשות שדות התעופה.

אתי בנדלר: דיברנו על זה כבר.

נחמן שי: גם אני אמרתי את זה, ולא סיימתי משפטים.

נחמן שי: חברים, שנתיים לחכות זה מעל לכל דמיון.

נחמן שי: אם זה חודשים ספורים, זה יאושר.

רינה פאר: זה לא סוד נסתר.

רינה פאר: ..

רינה פאר: הסלוטים ניתנים בהתאם.

נחמן שי: לכן נדחה את הטענה הזאת.

נחמן שי: הלוואי שזה יאיץ את הקמת ציון העבודות במסלול הנוסף.

נחמן שי: מדינה לא יכולה להיות תלויה במסלול אחד, מכל בחינה שהיא.

אחמד טיבי: אתי, בקשר להערה על פיצוי לדוגמה אני בכל זאת מציע שזה יהיה אחרי הקריאה הראשונה ולא לפני כן.

אחמד טיבי: שהנוסח יוכנס בקריאה שנייה.

אתי בנדלר: אני רק רוצה להסב את תשומת הלב שיש דברים שאנחנו כותבים בדברי ההסבר שלאחר הקריאה הראשונה תדון הוועדה בנושאים אלה ואלה, אבל זה ככל שלא מדובר ממש בהסדרים חדשים שצריכים לגבש אותם.

אתי בנדלר: כאן ממש מדובר בהסדר חדש.

אחמד טיבי: זה לא ממש הסדר חדש, זה פיצוי לדוגמה, זה חלק מהסנקציות של החוק, חלק מהסעד שמקבל הצרכן.

אחמד טיבי: אני מבקש שזה יהיה אחרי הקריאה הראשונה.

סלעית קולר: אבל שיהיה כתוב שיש הסכמה על פיצוי לדוגמה, אחרת אתה תמצא את עצמך במצב שהורדנו ולא שמנו לב.

תמר קלהורה: הסכמה- - -

סלעית קולר: לוועדה יש הסכמה, לא לכם.

אחמד טיבי: אבל הממשלה אמרה שהיא מתנגדת.

אתי בנדלר: עורך דין איתי עצמון מפנה את תשומת לבי לשורה של נושאים שהוועדה החליטה לדון בהם אחרי הקריאה הראשונה ותסקור חלק מהם.

איתי עצמון: נושא חבילת התיור, נושא שביתה והשבתה, נושא הביטחון, הקדמת טיסה.

אחמד טיבי: בשביל זה יש דיון בקריאה שנייה ושלישית.

אתי בנדלר: אני מפנה את תשומת הלב שיכול מישהו לטעון לגבי נושא חדש, כי אנחנו לא יכולים להתייחס לכל הנושאים שלא התייחסנו אליהם בעת ההכנה לקריאה ראשונה כאל נושאים שנתייחס אליהם אך ורק בדברי ההסבר, ולראות בזה משום מניעת טענה של נושא חדש.

אברהם מיכאלי: יש לי עוד בקשה כי יש בעיות של עבודות בשטח.

אתי בנדלר: הרגע הוועדה דנה בזה.

נחמן שי: אנחנו הולכים להפעיל בעצמנו את הדחפורים בלילות.

אחמד טיבי: - - -

אברהם מיכאלי: - - - תן לי לישון בלילה כי אני סובל מזה.

נחמן שי: הנקודה נכונה, אבל מאחר שהמסלול הבא יסתיים ב-2013 אנחנו לא יכולים לקבל.

נחמן שי: זה ארוך.

אברהם מיכאלי: צריך לתכנן מה עושים בינתיים.

אחמד טיבי: לא, פרסמנו רשימה - - -

נחמן שי: הם ימצאו דרך.

נחמן שי: פשוט - - - אמרה שהנושא ידוע, נתון ומוכר ולוקחים אותו בחשבון כל חברות התעופה.

נחמן שי: אנחנו מבינים אותם.

סלעית קולר: יש לי פתרון לפיצוי לדוגמה: בוא נכניס כרגע נוסח, והדיון בנוסח באמת יהיה, ואז אתה לא אומר שזה חדש.

אתי בנדלר: אין דבר כזה להכניס נוסח שהוועדה לא דנה בו.

סלעית קולר: הצעה לנוסח, אפשר לדון בו.

תמר קלהורה: אז זה יעכב את הקריאה הראשונה.

סלעית קולר: אז אני אומרת, כרגע אפשר לדון בו.

סלעית קולר: אני לא רוצה לעכב את הקריאה הראשונה, אבל אני לא רוצה להגיע למצב שבקריאה שנייה יגידו, לא הסכמנו על פיצוי לדוגמה.

אחמד טיבי: מה דעתך?

אתי בנדלר: אני לא ראיתי את הנוסח, לא התחלנו לדון בו.

אתי בנדלר: מה שמציעה עכשיו סלעית- -

סלעית קולר: שלחנו.

אתי בנדלר: - - שהוועדה תתחיל לדון בנוסח של סעיף שאיננו עומד כרגע בפני הוועדה.

סלעית קולר: אנחנו שלחנו אותו ב-2009.

אתי בנדלר: אז אני מצטערת, לא שלפתי אותו לקראת הדיון - -

סלעית קולר: ושלחתי אותו שוב אתמול.

תמר קלהורה: אף אחד לא ראה אותו.

נחמן שי: מה עוד יש לנו?

אתי בנדלר: יש לנו סעיף 5, ויש לנו הבהרה של הטבות במקרה של עיכוב בטיסה בין 5 ל-8 שעות.

אתי בנדלר: אני רשמתי את זה בצד כנושא שטעון הבהרה.

אתי בנדלר: אז קודם כול לגבי סעיף 5 – הוועדה התחילה את הדיון בו, אך לא סיימה ולא אישרה.

אתי בנדלר: סעיף 5 עניינו סירוב להעלות נוסע לטיסה.

אתי בנדלר: אני אקרא אותו קריאה מהיר כדי שהוועדה תיזכר במה דברים אמורים.

אתי בנדלר: סירוב להעלות נוסע לטיסה 5.

אתי בנדלר: (א) מפעיל טיסה או מארגן המסרב להעלות נוסע לטיסה, לרבות בשל רישום יתר, יפנה תחילה אל הנוסעים הרשומים בטיסה ויבדוק אם יש ביניהם נוסע המוכן לוותר על מקומו בטיסה בתמורה שתוסכם בין אותו נוסע למפעיל הטיסה או למארגן.

אתי בנדלר: (ב) נוסע שמפעיל טיסה או מארגן סירב להעלותו לטיסה ולא הסכים עם מפעיל הטיסה על ויתור על מקומו בטיסה בתמורה להטבות כאמור בסעיף קטן (א) – זכאי לקבל ממפעיל הטיסה או מהמארגן, באופן מיידי, שירותי סיוע ופיצוי כספי, וכן השבת תמורה או כרטיס טיסה חלופי לפי בחירת הנוסע.

אתי בנדלר: סעיף (ב1) – כתבנו בצד שאנחנו מתאימים את זה לדירקטיבה האירופית בהתאם להערות שהועברו ללשכה המשפטית ולשינוי שהוסכם עליו שהוועדה החליטה עליו בסעיף 7(ב) שעניינו ביטול טיסה.

אתי בנדלר: (ב1) על אף האמור בסעיף קטן (ב), מפעיל טיסה או מארגן, שהציע לנוסע כרטיס טיסה חלופי, והנוסע קיבל הצעה זו, רשאי להפחית במחצית את סכום הפיצוי הכספי שהנוסע זכאי לו לפי הוראות אותו סעיף קטן, ובלבד שמועד הנחיתה ביעד הסופי של הנוסע אינו מאוחר מהמועד המקורי לנחיתה באותו יעד – (1) בשלוש שעות – אם מרחק הטיסה אינו עולה על 2,000 ק"מ; (2) בארבע שעות – אם מרחק הטיסה עולה על 2,000 ק"מ; (3) בחמש שעות – אם מרחק הטיסה עולה על 4,500 ק"מ.

אתי בנדלר: (ג) הוראות סעיף זה לא יחולו אם לא ניתן להעלות נוסע לטיסה בשל מצב בריאותו של הנוסע, בשל טעמי ביטחון או בטיחות וכן אם אין בידי הנוסע מסמכי נסיעה נאותים.

אתי בנדלר: כאן רשמתי בצד הערה: ראה סעיף כללי (7א) לעניין סיכול מטעמי ביטחון.

אתי בנדלר: אני רוצה לציין שהוועדה דנה בסעיף הזה והחליטה לא לקבל אותו, ולכן יש צורך להתייחס אליו כאן.

הילה שטרן אטיאס: אנחנו מבקשים להעלות את השעות מ-3 ל4, מ-4 ל-6 ומ-5 ל-8 בהתאם למרחקים וגם למה שקבוע בדירקטיבות האירופיות.

סלעית קולר: סליחה, זה שוב עיכוב של בן אדם שמגיע כך וכך שעות אחרי המועד שבחוזה ניתן לו שהוא אמור להגיע אליו בשעה היעודה.

סלעית קולר: הוא לא קונה כרטיס טיסה כדי לנחש מתי הוא יגיע, הוא קונה כרטיס טיסה בשביל להגיע במועד.

סלעית קולר: אז נתנו לו כרטיס טיסה חילופי, אז היה בלגן – עדיין לקצר לו כל פעם את הפיצויים מכיוון שאתם לא יכולים לעמוד במועדים ולהטיס את הבן אדם בזמן הנכון שלו?

מירי אילדיס: כן, משום שלחברת התעופה, במיוחד בארץ, יש לעיתים בעיה שהוא יגיע ליעד עד 5 שעות בטיסות טרנס אטלנטיות ובמזרח.

מירי אילדיס: כך גם חשבו מדינות שיש להן יותר אלטרנטיבות כמו האמריקנים וכמו מדינות אירופה.

סלעית קולר: 4 שעות איחור טיסה מזכה אצל האמריקנים בפיצוי גבוה יותר.

סלעית קולר: אז בישראל את נותנת גם את הפיצוי היותר נמוך וגם מקצצת אותו בחצי.

מירי אילדיס: האיחוד האירופי- -

סלעית קולר: האיחוד האירופי לעומת אמריקה.

סלעית קולר: אמריקה העבירה חוק עכשיו.

סלעית קולר: אם תקצרו את העיכוב ותגידו ש-6 שעות זה ביטול טיסה אז אני אלך איתך על הדברים האחרים.

מירי אילדיס: אבל יש לנו פחות אפשרויות ופחות אלטרנטיבות.

הילה שטרן אטיאס: אם תשוו את מספר הטיסות שיוצאות מישראל לבנגקוק או לניו יורק- -

סלעית קולר: שם האיחורים יותר גדולים?

הילה שטרן אטיאס: לא, אבל זה לא סביר.

הילה שטרן אטיאס: אם מנמל תעופה מסוים יוצאת טיסה יומית או שתי טיסות יומיות למדינה מסוימת, והטיסה הזאת בוטלה מסיבה כזאת או אחרת אני אצטרך לחכות עד ליום למחרת כדי שאני אוכל להוציא אותו, בעוד שבמדינות אחרות בעולם יש כמה חברות או כמה טיסות ביום בהפרש של שעתיים-שלוש כל טיסה.

הילה שטרן אטיאס: הבן אדם מחכה ליום למחרת כדי לטוס- -

סלעית קולר: אז הבן אדם יחכה ליום למחרת כדי לטוס?

הילה שטרן אטיאס: - - -

סלעית קולר: אז תטיסי אותו בזמן.

מירי אילדיס: אנחנו אמורים להגדיל את זה מ-5 שעות ל-6 שעות בטרנס-אטלנטי, מעל 4,500 קילומטר.

קריאות: - - -

נחמן שי: חבר'ה, לא מוכרחים באוקטבות גבוהות.

נחמן שי: כרגע אנחנו מודיעים לחבר כנסת נוסף שיחליף אותי.

נחמן שי: אני מתנצל שאני צריך לצאת.

נחמן שי: אז נמשיך בדיון בלעדי, אם אפשר.

נחמן שי: אבל באוקטבות נמוכות יותר.

נחמן שי: בבקשה.

שמשון כץ: אני מנהל חטיבת שירות לנוסע בנתב"ג.

שמשון כץ: הגם שהנושא לא ממש קשור לרשות שדות התעופה, אבל מההתנהלות בשדה התעופה אני מסכים עם הטענה שעלתה פה: קשה למצוא טיסות חילופיות בנתב"ג במועדים האלה של 3 שעות, 4 שעות ו-5 שעות כפי שכתוב כי פשוט אין טיסות חילופיות, זה לוקח זמן.

שמשון כץ: כוונת המחוקק היא שהחברה תעשה מאמצים יקרים להטיס את הנוסע בזמן סביר.

שמשון כץ: טיסה חילופית ב-4 שעות, 5 שעות ו-6 שעות, כמו שמתבקש פה זה בהחלט סביר למה שקורה בנמל התעופה העיקרי של מדינת ישראל.

סלעית קולר: אנחנו מתעכבים ומגיעים ליעד 6 שעות יותר מאוחר.

סלעית קולר: 8 שעות זה כבר נחשב בכלל לביטול טיסה.

סלעית קולר: אבל אנחנו מגיעים ליעד 6 שעות מאוחר יותר – למה להפחית את הפיצוי?

מירי אילדיס: משום שלפעמים אין לנו מספיק אלטרנטיבות, ואנחנו צריכים להביא אותם דרך אירופה.

קריאה: - - -

הילה שטרן אטיאס: אבל לא תמיד זה תלוי בי, יש איזושהי תקלה, את מעדיפה שהמטוס יתפוצץ באוויר כי - - -

סלעית קולר: - - - לא מכירה את העולם.

קריאות: - - -

אחמד טיבי: לא הבנתי את עניין פיצוץ המטוס.

קריאה: את כנראה לא מבינה תעופה, אני מצטער.

סלעית קולר: אני לא מבינה תעופה.

קריאות: - - -

סלעית קולר: אני ישבתי 12 שעות בחדר קטן בברזיל וחיכיתי לטיסה, וזה היה סיוט.

סלעית קולר: זה היה לפני 20 שנה.

קריאה: אז מה קרה?

קריאה: מה קרה?

קריאות: - - -

אחמד טיבי: נא להוריד את הטון ולהירגע.

סלעית קולר: אני זוכרת את זה כחוויה קשה עד היום.

קריאות: - - -

סלעית קולר: זאת חוויה אישית של חבר הכנסת טיבי וחוויה אישית של כל מי שעובר בשדה התעופה בישראל.

מירי אילדיס: אנחנו יודעים לדאוג לבן אדם בעת ההמתנה שלו ולארח אותו ולתת לו את החלופה.

מירי אילדיס: אל תשכחי שזה גם האינטרס של חברת התעופה.

מירי אילדיס: אנחנו מעוניינים שאת הכרטיס הבא הוא גם ירכוש אצלנו.

מירי אילדיס: זאת לא המטרה שלנו.

מירי אילדיס: אנחנו רוצים שתתחשבו במשתנים אקסוגנים, ואין מה לעשות – יש את JFK ו-EWR- -

הילה שטרן אטיאס: לה-גרדיה.

מירי אילדיס: כל כך הרבה שדות – רק במנהטן.

מירי אילדיס: אז בבקשה מכם, תשימו לב שיש להם הרבה יותר אפשרויות.

רון חלפון: אנחנו תומכים- -

הילה שטרן אטיאס: מפריס למוסקבה למשל יוצאות 10 טיסות יומיות; מישראל למוסקבה – כמה טיסות יוצאות?

הילה שטרן אטיאס: אחת ביום.

הילה שטרן אטיאס: המטוס תקול, והוא לא יכול להמריא בזמן, אין לי שום מטוס חילופי להעלות עליו את הנוסעים.

הילה שטרן אטיאס: אם הייתי נמצאת עכשיו בפריס היו לי 10 טיסות אחרות, 10 חברות אחרות או 10 מועדים אחרים שאני יכולה להעלות נוסעים על טיסה כדי שיגיעו בזמן.

רון חלפון: אנחנו תומכים בעמדת הביניים שהציעה רשות שדות התעופה – שזה יהיה 4, 5, 6 שעות – מתוך הניסיון התפעולי שלה.

סלעית קולר: זה לא שינוי כזה גדול.

רון חלפון: זה אולי לא הולך את כל הדרך, אבל זה נותן פתרון סביר.

הילה שטרן אטיאס: אנחנו נסכים לפשרה הזאת.

סלעית קולר: זה חצי פיצוי.

מירי אילדיס: זה לא חצי.

סלעית קולר: כן, להפחית בחצי.

הילה שטרן אטיאס: זה יותר הגיוני.

רון חלפון: לו היה מדובר בעיכוב רגיל אז עד 5 שעות או עד 8 שעות, במקרה השני, לא מגיע כלום ממילא.

רון חלפון: פה אנחנו נותנים חצי כיסוי.

רון חלפון: זה אומר שבן אדם יצא לטיסה שלו והגיע ליעד 5 שעות אחרי כן, וקיבל סיוע וקיבל חצי מהפיצוי.

רון חלפון: לדעתי, זה סביר לחלוטין על עיכוב של 5 שעות.

רון חלפון: לא צריך להגזים בעניין.

סלעית קולר: זה עוד משווה לאיחוד כשלנו יש בעיה יותר קשה.

אתי בנדלר: אני יכולה לחיות עם זה, בהחלט.

אתי בנדלר: אפשר גם לדון בזה שוב.

אחמד טיבי: אני מקבל את עמדת משרד התחבורה.

אתי בנדלר: הרי הוועדה תדון בכל אחד מהסעיפים.

אחמד טיבי: אני מקבל את עמדת משרד התחבורה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אתי בנדלר: יש עוד הערות לסעיף 5?

אתי בנדלר: אנחנו סימנו בסעיף קטן (ג) את המילה "בטיחות".

אתי בנדלר: אני לא יודעת מה זה בהקשר הדברים.

אתי בנדלר: "בשל טעמי בטיחות" – האם יש באמת צורך בכך?

אתי בנדלר: אני אקריא שוב: "הוראות סעיף זה לא יחולו אם לא ניתן להעלות נוסע בשל טעמי בטיחות".

אתי בנדלר: יש כאן עניין של טעמי בטיחות?

אתי בנדלר: (החלפת יו"ר – יצחק וקנין – 12:10).

יצחק וקנין: אני חשבתי שיש הצבעה, ואני בא להצביע.

אתי בנדלר: אתה באת לנהל את הישיבה.

אחמד טיבי: לחצי שעה.

רון חלפון: אתי, אני מבקש להשיב.

רון חלפון: חוק הטיס בעניין תעופה אזרחית מדבר גם על ביטחון וגם על בטיחות.

אתי בנדלר: אז יש צורך?

אתי בנדלר: בסדר, גמרנו.

סלעית קולר: רק דבר אחד: אי אפשר להבין מפה שזה דבר שנובע מהנוסע.

סלעית קולר: "מטעמי בריאותו של הנוסע" – כן, אבל כל הדברים האחרים יכולים להישאר פתוח.

הילה שטרן אטיאס: נוסע שמגיע שיכור לטיסה הוא מהווה סכנה בטיחותית.

סלעית קולר: אני לא התווכחתי איתך, אני רק אומרת שצריך להבטיח שמדובר בטעמי בטיחות הנובעים מהנוסע ולא מטעמי בטיחות כי אז - - -

אתי בנדלר: תודה שהסבת את תשומת לבי כי נחפזתי מדי להגיד לך "בסדר", וזה בדיוק מה שהפריע לי.

אתי בנדלר: הרי מדובר כאן על פטור של חברת התעופה - - - במקרה של סירוב להעלות נוסע בשל טעמים הקשורים בו – לא בבטיחות הטיסה באופן כללי.

קריאות: נכון.

אתי בנדלר: עכשיו השאלה היא אם יכולים להיות טעמי בטיחות הקשורים בנוסע.

קריאות: כן.

אתי בנדלר: לא ביטחון, אלא בטיחות.

שמשון כץ: נוסעים שהם שיכורים ובטרמינל הם לא שולטים על עצמם – לא עולים לטיסה.

שמשון כץ: או אם יש נוסעים אלימים או מגורשים.

שמשון כץ: אי אפשר להעלות על טיסה יותר מאיקס מגורשים כשיש חשש שהם יתנהגו בטיסה לא כראוי- -

סלעית קולר: יתאגדו.

שמשון כץ: יש מספר סעיפים כאלה- - -

אתי בנדלר: זאת אומרת יש בכך צורך, רק כדי למנוע ספק אני אבהיר שמדובר בטעמים הקשורים בנוסע עצמו.

דפנה עין דור: יש לי עוד הערה לסעיף: בסעיף (ב) כשכתוב: "זכאי לקבל ממפעיל הטיסה או מהמארגן באופן מידי שירותי סיוע ופיצוי כספי – במידי אפשר לתת שירותי סיוע, אבל פיצוי כספי והשבת תמורה זה לא באמת מידי כי יש להם מועדים אחרים.

מירי אילדיס: הגדרנו בוועדה כבר כשהגדרנו 20 יום.

סלעית קולר: צריך לציין בהתאם.

דפנה עין דור: פשוט "מידי" לא מסתדר.

דפנה עין דור: צריך רק "להרחיב".

דפנה עין דור: ברגע שאומרים "שירותי סיוע ופיצוי" לכל אחד יש המועד שלו, פשוט אפשר למחוק את "באופן מידי".

סלעית קולר: הסיוע הוא מידי, והפיצוי הוא לאחר כמה ימים.

אתי בנדלר: כתוב פה בדירקטיבה האירופית: "denied boarding – immediate compensate".

אתי בנדלר: אבל אני מוכנה להוריד את זה אם זה לא רלוונטי לכאן.

דפנה עין דור: כן.

דפנה עין דור: הוא בא בסתירה עם הדברים האחרים.

סלעית קולר: אגב, הוא מיד מקבל שובר ל-.

סלעית קולר: זה כן, אבל מזומן לא.

סלעית קולר: מזומן מוסדר אחרי כמה ימים.

אתי בנדלר: איתי, הסדרנו בהצעת החוק את מועד קבלת כל אחת מההטבות.

קריאות: כן.

אתי בנדלר: אז אנחנו נמחק את זה מכאן.

טארק קסיס: מכיוון שהוספנו סעיף (ב1) לסעיף 5 יש מקום, לדעתי, לשלב את הוראות סעיף 7(ג)(1) אם הנוסע מחליט שהוא לא לוקח את הטיסה החילופית מהטעמים שהבן זוג שלו לא יוצא או מטעמי דת, ביטחון או מגבלה רפואית.

קריאות: לא הבנו.

טארק קסיס: "משניתנה ההזדמנות למארגן הטיסה או למפעיל בסעיף 5, להציע כרטיס טיסה חילופי" – מה שלא היה קודם.

טארק קסיס: יש הוראה מקבילה בהוראת סעיף 7 לחוק.

טארק קסיס: סעיף 7(ג)(1) לחוק מתייחס למצב שהאדם מסרב לקבל את הכרטיס החילופי כיוון שההצעה לא ניתנה לאדם הנלווה אליו לטיסה.

אתי בנדלר: נכון, להחיל גם את הסעיף הזה.

אתי בנדלר: זאת הערה חשובה.

טארק קסיס: ראוי להתאים את הוראות סעיף קטן זה גם להוראות סעיף 5.

אתי בנדלר: נכון, נכון.

רון חלפון: לדעתי, ההצעה הזאת חותכת לכל הצעת החוק.

רון חלפון: בכל מקום יש לנוסע זכות לסרב מהטעמים האלה.

רון חלפון: בחלק מהמקומות כתבנו את זה ככה, ובחלק מהמקומות לא נתנו בכלל אופציה, ובחלק יש לו זכות סירוב שרירותית.

רון חלפון: הרעיון הוא שמותר לו לסרב מטעמים שהוועדה קבעה, וזה אמור לחתוך את כל הצעת החוק.

אתי בנדלר: לאן עוד זה רלוונטי?

אתי בנדלר: אני אזכיר במה מדובר: סעיף 7 שעניינו ביטול טיסה שולב בו סעיף קטן (ג1) בעמוד 6, שלפיו: "הוראות סעיף קטן (ג)(1) ו-(2) לא יחולו אם הנוסע סירב לטוס בטיסה חילופית שהוצעה לו בשל כך שההצעה לא ניתנה לאדם הנלווה אליו לטיסה בהתאם להודעת הנוסע או בשל כך שנבצר ממנו לטוס בטיסה החילופית מטעמי דת, ביטחון או מגבלה רפואית.

אתי בנדלר: מוצע לשלב את אותן נסיבות גם בסעיף קטן (ג) של סעיף 5 שבו אנחנו עוסקים עכשיו, כשאמרנו שהוראות סעיף זה שמקנות הטבות לנוסע שסירבו להעלות אותו לטיסה, סעיף קטן (ב1) אומר, שעל אף האמור בסעיף קטן (ב) מפעיל טיסה או מארגן שהציע לנוסע כרטיס טיסה חילופי רשאי להפחית אם הנוסע קיבל את זה.

אתי בנדלר: סעיף קטן (ג) אומר שהוראות סעיף זה לא יחולו אם לא ניתן.

אתי בנדלר: אני מנתחת את זה כרגע בקול רם כדי לראות אם זה באמת רלוונטי.

אתי בנדלר: הוראות סעיף זה, כלומר כל ההטבות לגבי סירוב טיסה לא יחולו אם לא ניתן להעלות נוסע לטיסה בשל בריאותו של הנוסע, בשל טעמי ביטחון או בטיחות, וכן אם אין בידי הנוסע מסמכי נסיעה נאותים.

אתי בנדלר: זאת אומרת מבטלים את ההטבות לנוסע שסירבו להעלות אותו לטיסה מטעמים הקשורים בו.

אתי בנדלר: אם אני חוזרת שוב למה שהצעתם להרחיב – סעיף קטן (ג1) שבסעיף 7 לא רלוונטי לכאן, אם אני מבינה נכון, ככל שאני חושבת על זה עכשיו.

רון חלפון: הרעיון הוא שאם לאדם הציעו טיסה חילופית- -

אתי בנדלר: זכות הביטול לא יורדת אוטומטית, אלא יש לנוסע זכות לסרב לטוס בטיסה החילופית בכל מקרה.

אתי בנדלר: אומרים, מתי יש למי שחייב בפיצול אפשרות להוריד את סכום הפיצוי במקרה הזה?

אתי בנדלר: אם הציעו לו טיסה חילופית הנוסע טס בטיסה החילופית, והוא הגיע ליעדו באיחור מסוים.

רון חלפון: מה שמוצע כאן הוצע גם- -

אתי בנדלר: אבל הוא לא צריך לנמק את הסירוב שלו לעלות לטיסה חילופית.

רון חלפון: בוודאי שכן.

רון חלפון: על-פי נוסח הסעיף עכשיו, הם יכולים להציע לו טיסה חילופית, ויש להם הזכות להפחית את הפיצוי למחצית.

אתי בנדלר: לא, לא.

אתי בנדלר: איפה זה כתוב?

סלעית קולר: הנוסע קיבל את ההצעה באופן אקטיבי.

סלעית קולר: אם לא, הוא יכול להגיד שהוא לא רוצה.

אתי בנדלר: הזכות להפחית את הפיצוי הורד אם הציעו לו טיסה חילופית, והוא קיבל את ההצעה והגיע ליעדו.

אתי בנדלר: אני צודקת?

קריאות: כן, כן.

רון חלפון: הרעיון שנקבע ב-7(ג1) הוא שנוסע לא מסרב באופן שרירותי.

רון חלפון: קבעה הוועדה טעמים שבהם נכון שתהיה זכות סירוב.

רון חלפון: אגב, בדירקטיבה האירופית לא מדברים על זכות סירוב של נוסע.

רון חלפון: הצעת החוק ביקשה ללכת יותר לקראת הנוסע ולקבוע מטעמים של בריאות; אם מפצלים בעל ואשתו לטיסות שונות הם יכולים לסרב.

רון חלפון: כל מיני טעמים שמצדיקים סירוב לטיסה החילופית.

רון חלפון: אבל אי אפשר לסרב באופן שרירותי לפתרון שמציעה חברת התעופה.

סלעית קולר: פה מותר לו.

אתי בנדלר: זה שני דברים שונים, זה לא קשור זה לזה.

אתי בנדלר: אני לא רואה איך אתה קושר את זה.

הילה דוידוביץ': - - - לאפשר לו שיסרב מכל סיבה.

רון חלפון: באופן שרירותי, אלא על-פי הטעמים שקבעה הוועדה – בריאות- -

סלעית קולר: אתה רוצה להגביל את זכותו של הנוסע לסרב לקבל את ההצעה לטיסה חילופית, אבל דווקא להפך, עמדנו על כך שתהיה זכות לנוסע להגיד שהוא לא רוצה.

רון חלפון: הוועדה אישרה את העיקרון שהסירוב של הנוסע לקבל טיסה חילופית לא יכול להיות שרירותי.

סלעית קולר: לא נכון.

אתי בנדלר: זה ממש לא.

סלעית קולר: לא נכון.

סלעית קולר: בדיוק הפוך.

אתי בנדלר: אתה משנה לגמרי את מה שנאמר.

אתי בנדלר: ב-7(ג)(1) שמדבר על נסיבות לגמרי אחרות בעניין סייג לפיצוי במקרה של ביטול טיסה, ועושים סייג לסייג הזה.

רון חלפון: נכון.

אתי בנדלר: זה לא רלוונטי לחלוטין.

רון חלפון: ופה זה אותו דבר.

רון חלפון: הכלל הוא פיצוי שלם.

רון חלפון: אם אנחנו מספקים טיסה חילופית בזמן קצר, ואתה מגיע ליעדך- -

אתי בנדלר: אתה רשאי לסרב לטיסה החילופית במקרה הזה מכל סיבה שהיא.

רון חלפון: אני רוצה להסביר: שוק התעופה בנוי בצורה כזאת שאם יש בעיה במטוס אחד או בחברת תעופה אחת באים להעביר את הנוסע למטוס אחר או לטיסה אחרת.

רון חלפון: לא נגרם נזק לנוסע- -

אתי בנדלר: מר חלפון, אני רוצה שהוועדה תבין על מה אנחנו מדברים.

אתי בנדלר: סעיף קטן (ב1) - -

יצחק וקנין: אני הבנתי על מה מדובר.

יצחק וקנין: אני רק לא מבין למה הוא רוצה להרחיב את זה.

אתי בנדלר: כי מה שמציע כרגע רון חלפון זה לצמצם את זכות הנוסע לפיצוי, לא לסייג, אלא לצמצם לחלוטין.

אתי בנדלר: כי מה שנאמר בסעיף קטן (ב1) לסעיף שבו אנחנו דנים כרגע שדן בסירוב להעלות נוסע לטיסה אומר כך: שלנוסע שסירבו להעלות אותו לטיסה מכל מיני סיבות מגיעה שורה של הטבות.

אתי בנדלר: אומרים – הזכות לפיצוי מצומצמת למחצית אם באת לטיסה שמכרו לך כרטיס טיסה, שילמת עליו מחיר מלא, התייצבת במועד בשדה התעופה, ואז אמרו לך שלא מעלים אותך לשדה התעופה, לרבות בשל רישום יתר – over booking.

אתי בנדלר: אז אתה זכאי לכל הפיצויים.

אתי בנדלר: אבל אם חברת התעופה במקרה הזה עושה מאמץ למצוא לו טיסה חילופית, אומרים לנוסע שזכותו לקבל את הטיסה החילופית וזכותו שלא לקבל את הטיסה החילופית.

אתי בנדלר: אם אתה מקבל את ההצעה לקבל טיסה חילופית תדע שיופחת סכום הפיצוי שתהיה זכאי לו בהתאם לאיחור שייגרם לך בהגעה ליעד שלך בשל העלייה לטיסה החילופית.

אתי בנדלר: עכשיו אומר רון חלפון, אם אני מבינה נכון, שלא כי לא רוצים שתהיה לנוסע זכות לסרב לעלות לטיסה חילופית, אלא בנסיבות מיוחדות.

אתי בנדלר: אז יש כאן קונספציה שהוועדה צריכה להחליט אם היא בכלל רוצה ללכת על שינוי קונספציה.

רון חלפון: אני אבקש לסיים את הטיעון, ואז אולי הוועדה תוכל להחליט.

רון חלפון: אני אומר כזה דבר: לדעתי, אין מקום לתת לנוסע זכות סירוב שרירותית.

רון חלפון: להגיד, נכון שאתם מטיסים אותי במטוס אחר, ואני אגיע ליעד בזמן די קרוב, הכול בסדר, אבל אני מסרב מכל סיבה שהיא- -

קריאות: - - -

וגיף אליאב: גברתי, דנו בסוגיה הזאת, ונציג משרד התחבורה העלה את הטיעונים שלו, והוחלט שמבחינים בין שני מצבים:

וגיף אליאב: בין מצב שמישהו הגיע לשדה התעופה ומפתיעים אותו לבין מצב שמודיעים לו מראש – שבוע-שבועיים ואפילו כמה שעות.

אתי בנדלר: לא רק זה – כאן מדובר על ביטול של טיסה שלמה.

סלעית קולר: - - -

אחמד טיבי: כשהוא עוד בשדה.

אחמד טיבי: מפתיעים אותו.

וגיף אליאב: או שמפתיעים אותו בשדה התעופה או שנותנים לו הזדמנות מראש להגיד האם הוא רוצה בכל זאת לטוס, אולי עם חברה אחרת.

וגיף אליאב: אני רכשתי כרטיסים בחברת אל-על, אז יכולים לכפות עליי לנסוע עם חברה זרה שאני לא מכיר אותה ולא רוצה להכיר אותה?

וגיף אליאב: אז יש ההבחנה בין מועד הטיסה לבין ההזדמנות להודיע מראש.

וגיף אליאב: דנו בזה, והנושא הוכרע.

הילה שטרן אטיאס: יש מצבים שאנחנו יודעים על מצב של over booking מראש, ואנחנו מנסים לקבל מתנדבים מראש.

וגיף אליאב: סעיף 7 חל.

וגיף אליאב: או שבן אדם מגיע לשדה התעופה ובאים אליו ואומרים לו שהוא יטוס עם חברה אחרת או שמודיעים לו אפילו שעה לפני כן - -

לאה ורון: 7(ב) מתייחס למה שאת מעלה.

וגיף אליאב: אני ביקשתי שבסעיף 7 יהיה איזשהו טווח של כמה שעות לפני הטיסה; שזה יהיה איזשהו טווח הגיוני שבן אדם יכול לקבל החלטה – 7 ימים עד מספר שעות לפני הטיסה – כדי שבכל זאת לבן אדם יהיה כלי לקבל החלטה, האם הוא בכל זאת רוצה לטוס בחברה אחרת או לא.

וגיף אליאב: צריך להבחין בין מצב שהוא נמצא בשדה התעופה, ואין לו יותר מדי ברירות ואומרים לו, או שאתה טס או שלא.

סלעית קולר: ואז שתהיה לו זכות סירוב.

וגיף אליאב: ואז הוא יגיד, אני מעדיף להישאר בארץ ולטוס עם אל-על מחר.

וגיף אליאב: זכותו.

יצחק וקנין: יש עוד הערות, רבותיי?

יצחק וקנין: לא.

יצחק וקנין: אפשר להצביע על סעיף 5.

יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 5 עם כל השינויים שהוצעו – מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: מי נמנע?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 5 אושר.

יצחק וקנין: סעיף 5 אושר.

יצחק וקנין: מה עוד נשאר?

אתי בנדלר: נשארה עוד הבהרה.

אתי בנדלר: איכשהו עם כל ההסתבכויות אני חוששת שאני לא הצלחתי להבין מה קורה במקרה של עיכוב בטיסה בין 5 ל-8 שעות.

אתי בנדלר: אני רוצה להפנות אתכם כאן לשני סעיפים, לצורך העניין הזה: לסעיף 3(2) ו-6(ב).

אתי בנדלר: סעיף 3 הוא סעיף כללי שמדבר על סוגי ההטבות.

אתי בנדלר: סעיף 3(2) אומר: (2) השבת תמורה בהתאם להוראות אלה: (א) השבת תמורה בסכום ששילם נוסע בשל רכישת כרטיס טיסה לטיסה שעוכבה או שבוטלה או לחלק בטיסה שעוכב או בוטל, ובלבד שהנוסע בחר שלא לטוס בטיסה שהציע לו מפעיל הטיסה או המארגן שעיכב או ביטל את הטיסה כאמור; מפעיל טיסה או מארגן ישלם את ההחזר כאמור בתוך 21 ימים מיום שפנה הנוסע, בכתב, למפעיל הטיסה או למארגן; דהיינו אנחנו מדברים על הטבה שמשמעותה השבת התמורה: מחיר ששילמתי בעבור כרטיס טיסה.

אתי בנדלר: כאן אני הולכת לסעיף 6(ב) שמדבר על עיכוב בטיסה: (ב) "בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), נוסע שהונפק לו כרטיס טיסה לטיסה שהמריאה באיחור של חמש שעות ופחות משמונה שעות" – כי שמונה שעות זה כבר נחשב לביטול – "מהמועד הנקוב בכרטיס הטיסה, זכאי לקבל ממפעיל הטיסה או מהמארגן את התמורה ששילם או כרטיס טיסה חלופי, לפי בחירתו" – זאת אומרת הוא זכאי להשבת התמורה, בעצם.

אתי בנדלר: "נוסע שבחר לקבל כרטיס טיסה חלופי לטיסה שצפויה להמריא ביום שלמחרת – זכאי לקבל גם שירותי סיוע כאמור בסעיף 3(1)(ב) ו-(ג)"; מה שנובע בסופו של דבר לכאורה הוא שמי שטיסתו עוכבה בין 5 ל-8 שעות והוטס על-ידי חברת התעופה, לא זכאי לשום תמורה; או שהוא מקבל השבת תמורה אם הוא בחר שלא לטוס או שהוא טס עם חברת התעופה וזה הוצע "או-או", והוא לא מקבל למעשה שום הטבה בשל העיכוב בין 5 ל-8 שעות.

אתי בנדלר: אני לא יודעת אם לזו הייתה הכוונה.

אתי בנדלר: גברת יערה למברגר, שאיננה כאן היום, אמרה שאנחנו לא הבנו נכון את הסעיף, ולא זה מה שהוחלט בוועדה, ואנחנו נותנים פירוש לא נכון למה שדובר בוועדה.

אתי בנדלר: איתי, אולי תזכיר לי מה הייתה טענתה של הגברת למברגר – למה זכאי נוסע במקרה הזה?

אתי בנדלר: אתה זוכר?

יצחק וקנין: כתוב: "מתן שירותי סיוע".

לאה ורון: אוכל ותקשורת.

אתי בנדלר: לא, מעבר לזה.

אחמד טיבי: התכוונו מעבר לזה.

אתי בנדלר: אני ממש די בטוחה שהתכוונו מעבר לזה, אבל איכשהו בסופו של דבר עם הניסוחים יצא משהו לא ברור.

רון חלפון: אבל התקיים על זה דיון ארוך- -

אתי בנדלר: אנחנו השתדלנו לקרוא את מה שנאמר בדיון הארוך.

אתי בנדלר: בדקנו בפרוטוקולים, ואנחנו לא הצלחנו להבין.

רון חלפון: אז אני אבקש להזכיר: חבר הכנסת טיבי קיבל את עמדתו של הבחור מהמועצה לצרכנות שבטווח הזמנים שבין 8-5 תינתן זכות בחירה לנוסע, האם הוא רוצה לקחת את הכסף שלו וללכת הביתה או להמתין ל-8 שעות.

רון חלפון: זאת ההטבה הנוספת.

קריאות: או טיסה חילופית.

רון חלפון: או טיסה חילופית.

רון חלפון: כלומר או להמשיך להמתין או לקחת את הכסף.

רון חלפון: הזכות הזאת לא ניתנת בעיכוב של עד 5 שעות.

רון חלפון: אתה לא יכול אחרי 4 שעות להגיד, תנו לי את הכסף, אני הולך הביתה.

רון חלפון: הזכות הזאת ניתנת 8-5 שעות, והוועדה קיבלה את הצעתו של טיבי.

רון חלפון: זה מה שהוחלט.

רון חלפון: לא הוחלט על פיצוי או סיוע מעבר ל-8-5 שעות.

רון חלפון: אני גם הסברתי שעל פי אמנת מונטריאול פיצוי על איחור בטיסה הוא לא מקובל כי יש איחוד עילה, על-פי אמנת מונטריאול.

רון חלפון: מדינת ישראל היא חברה באמנה הזאת, ואי אפשר להוסיף פיצוי במקום שלא נקבע פיצוי.

רון חלפון: אמנת מונטריאול עוסקת בעיכוב בשונה מביטול.

אחמד טיבי: מה הייתה הצעתך אז?

וגיף אליאב: במקור ברגע שנקבע שרק אחרי 8 שעות הטיסה תיחשב מבוטלת הצעתי להוסיף שלב ביניים, וזה התקבל על-ידי הוועדה.

וגיף אליאב: אבל פה הוסיפו בצדק רב את עניין השבת התמורה או כרטיס חילופי.

וגיף אליאב: אבל מה קורה אם בכרטיס החילופי הטיסה היא מחר, וזה לפי בחירת הצרכן?

וגיף אליאב: אז אמרו שאם כבר בן אדם ממתין, ואחרי 5 שעות הוא אומר שהוא מסרב להמתין, ואז מציעים לו כרטיס חילופי, לפי הנוסח הספציפי, מציעים לו גם סנדביץ'' וגם לינה במלון.

הילה שטרן אטיאס: בשביל זה יש לך סעיף 7(ב) וסעיף 5(ב1).

רון חלפון: זה משקף את מה שהוחלט.

רון חלפון: אני לא מבין את הקושי.

מירי אילדיס: מדובר בעיכובים כתוצאה מתקלה טכנית.

הילה שטרן אטיאס: זה לא סתם עיכובים.

אחמד טיבי: איך נראה לך, עו"ד אליאב?

וגיף אליאב: הוסיפו כבר לנוסח שלי.

וגיף אליאב: אמרו שאם מציעים כרטיס חילופי שהטיסה מיועדת למחרת אז צריכים לתת לו גם שירותי לינה וכדומה.

מירי אילדיס: אם הטיסה באמת מעוכבת עד היום שלמחרת אז נותנים לו הכול.

מירי אילדיס: אף אחד לא אומר.

וגיף אליאב: זה משהו שהוסיפו פה.

וגיף אליאב: הרעיון המקורי הוא אחרי 5 שעות לתת לצרכן זכות לבטל את העסקה, לקבל את הכסף שלו וללכת הביתה.

מירי אילדיס: עומדת לו הזכות.

וגיף אליאב: אני לא מתנגד.

רון חלפון: כך הוחלט, וזה משתקף בנוסח.

אחמד טיבי: אתי, מה דעתך על הצעתו של עו"ד אליאב?

אתי בנדלר: מה הייתה ההצעה?

וגיף אליאב: הוסיפו לכאן שהנוסע בחר לקבל כרטיס טיסה חילופי.

וגיף אליאב: הוסיפו את המשפטים האלה אחרי הוועדה, לדעתי.

וגיף אליאב: ההצעה המקורית הייתה שאחרי 5 שעות צרכן יכול להחליט אם הוא רוצה לקבל את התמורה חזרה, ושמורה לו הזכות לתבוע את כל הפיצויים על הנזקים שנגרמו לו.

וגיף אליאב: אבל יש הזכות להתחרט, להגיד "עד כאן", ולקחת את הכסף חזרה וללכת הביתה.

וגיף אליאב: לאחר מכן הוסף פה נוסח נוסף: "נוסע שבחר לקבל כרטיס טיסה חילופי לטיסה שצפויה להמריא".

וגיף אליאב: זה לכאורה לא היה בהצעה המקורית.

קריאות: - - - זה בסדר.

סלעית קולר: עד 5 שעות אתה זכאי לסנדביץ''.

סלעית קולר: מ-5 שעות אתה זכאי לבטל, ואם אתה לא מבטל- -

קריאות: - - -

אתי בנדלר: זאת אומרת שמי שממתין בשדה 7 שעות זכאי לסנדביץ'', וזהו.

אתי בנדלר: זה שיהיה ברור.

קריאות: לא.

אתי בנדלר: כן.

אתי בנדלר: הטיסה התעכבה 7.5 שעות, והוא לא טס בטיסה חילופית, אלא בטיסה המקורית שהתעכבה – הוא זכאי לסיוע בלבד בלי לינה.

אתי בנדלר: לינה זה רק אם זה over night.

אתי בנדלר: אני יושבת בשדה 7.5 שעות וחוץ מסנדביץ'' אני לא זכאית לכלום.

סלעית קולר: ולכן 8 שעות זה הרבה זמן.

קריאות: - - -

אתי בנדלר: זה לא היה ברור.

אתי בנדלר: תקרא את הפרוטוקול ותראה שזה לא חד משמעי.

אתי בנדלר: אני לא כל כך הבנתי את הדברים.

אתי בנדלר: אם זה מה שהוחלט, זה מה שהוחלט- -

אחמד טיבי: נדמה לי שאז זה נשאר פתוח.

וגיף אליאב: מלכתחילה אנחנו סבורים יחד עם המועצה שהמתנה של 8 שעות כדי לקבל זכאות פיצוי היא בלתי סבירה.

וגיף אליאב: ההצעה שלי- -

רון חלפון: אבל זה מקצה שיפורים, זה לא מה שהוחלט.

קריאות: - - -

יצחק וקנין: רבותיי, סליחה.

יצחק וקנין: גם ככה צריך לסיים.

וגיף אליאב: הפתרון שלי הוא ניסיון לאזן את המצב.

וגיף אליאב: מבחינתנו להמתין 8 שעות בשדה תעופה בלי שתהיה לך זכאות לקבל פיצוי זה לא סביר.

וגיף אליאב: חבר הכנסת אחמד טיבי אמר שיכול להיות שהוא יערער על הנושא הספציפי הזה.

וגיף אליאב: אבל אם זה נשאר אז לפחות שאחרי 5 שעות תהיה לצרכן הזכות לבטל; כלומר שתהיה לו הזכות לעצור את ה"תענוג" הזה.

קריאות: יש לו, יש לו.

וגיף אליאב: אבל אם יישארו 8 שעות אזי לפחות שיהיה שלב ביניים שאחרי 5 שעות יש לצרכן זכות- - -

קריאות: יש.

אתי בנדלר: אני נזכרת לאט-לאט.

אתי בנדלר: זה פשוט היה לפני כל כך הרבה זמן, וכבר לישיבה הקודמת כתבתי שיש לי הערה בשוליים.

אתי בנדלר: אני מקריאה שוב את הנוסח של סעיף 6(ב): (ב) בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), נוסע שהונפק לו כרטיס טיסה לטיסה שהמריא באיחור של חמש שעות ופחות משמונה שעות מהמועד הנקוב בכרטיס הטיסה, זכאי לקבל ממפעיל הטיסה או מהמארגן את התמורה ששילם או כרטיס טיסה חלופי".

אתי בנדלר: פה אני עוצרת.

אתי בנדלר: זאת אומרת ההצעה הזאת מתייחסת או לכך שהוא הולך הביתה מכיוון שהוא לא מוכן להמתין כל כך הרבה זמן, והוא מבטל את הטיסה ומבקש את מה שהוא שילם עבור הכרטיס, והוא הולך הביתה, או שמציעים לו כרטיס טיסה חילופי.

אתי בנדלר: ההצעה הזאת איננה מתייחסת למקרה שהוא טס בטיסה המקורית שלו באיחור כל כך גדול.

אתי בנדלר: אין לי פתרון בעצם לעיכוב של 8-5 של הטיסה המקורית.

סלעית קולר: לצערי הרב, זאת הייתה החלטה של הוועדה.

סלעית קולר: אנחנו נשמח לשינוי, אבל בדיון על 8 שעות זאת הייתה ההחלטה.

אחמד טיבי: היא לא התקבלה.

אתי בנדלר: ההחלטה של הוועדה הייתה ש-8 שעות, דינו כדין ביטול.

רון חלפון: נכון.

אתי בנדלר: - - מכל שורת ההטבות.

סלעית קולר: לצורך מתן פיצוי.

סלעית קולר: למה צריך היה להגדיר "ביטול"?

סלעית קולר: מכיוון שאמנת מונטריאול לא נותנים פיצוי על עיכוב בטיסה.

סלעית קולר: לכן צריך היה להגדיר את זה "ביטול".

סלעית קולר: הגדירו ביטול אחרי 8 שעות בשביל לקבל את הזכאות לפיצוי כספי.

סלעית קולר: לכן נתקענו עם 8 השעות האלה.

סלעית קולר: את צודקת שזה נראה לא סביר - - -

אחמד טיבי: מה את מציעה?

סלעית קולר: אנחנו הצענו שש שעות.

יצחק וקנין: אני אציע לכם הצעה יותר פרקטית: אנחנו נצביע על הסעיף, ומקסימום נשנה אותו.

אתי בנדלר: הסעיף הזה אושר.

אתי בנדלר: אין בו התייחסות בכלל- - -

אחמד טיבי: אפשר לשנות אותו בין קריאה שנייה לקריאה שלישית?

אתי בנדלר: אפשר לעשות הכול.

יצחק וקנין: אז בואו נצביע עליו.

אתי בנדלר: הסעיף הזה הוצבע.

יצחק וקנין: נרשום שהעמדה שלי, ואולי גם ההמלצה של חבר הכנסת וקנין - -

אתי בנדלר: איפה לרשום?

אתי בנדלר: אין לי מה לרשום.

אחמד טיבי: אני מודיע לפרוטוקול שהעמדה שלי כמציע החוק היא שעכשיו אנחנו מצביעים, אבל בדיון לקריאה שנייה ושלישית, כפי שחבר הכנסת וקנין, נשאף לתקן את הלקונה הזאת.

אחמד טיבי: תודה רבה.

לאה ורון: אשר דולב ממשרד האוצר מוסר שהצעת אינה כרוכה בעלות מתקציב המדינה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

יצחק וקנין: איפה ראובן?

יצחק וקנין: זה לא עולה כסף, ראובן.

יצחק וקנין: הוא הלך.

ורד וייץ: אני מההסתדרות.

ורד וייץ: אם שמעתי נכון עורך דין עצמון חזר על ההחלטה של הוועדה שנושא השביתה וההשבתה יידון לקראת קריאה שנייה ושלישית.

איתי עצמון: בחלק מההקשרים.

ורד וייץ: לכן אני אומרת את הדברים עכשיו משום שהבקשה שלנו היא שההחרגה של שביתה והשבתה תחול על כל החוק.

ורד וייץ: לכן זה חולש ומתייחס גם לסעיפים שקיימים.

ורד וייץ: אני רואה שבנוסח הקיים הנושא מופיע בנוסח.

ורד וייץ: לכן אני רוצה להבהיר שהבקשה שלנו- -

איתי עצמון: רק במקום אחד.

אתי בנדלר: לקראת הישיבה הזאת לא תיקנתי.

אתי בנדלר: ההחלטה הייתה לא להתייחס לנושא השביתה וההשבתה.

ורד וייץ: בכל ההקשרים.

איתי עצמון: רק במקום אחד יש התייחסות.

ורד וייץ: בסעיף 6(ב) יש התייחסות, והבקשה שלנו חולשת גם על סעיף 6(ב) כי הבקשה שלנו היא להחריג גם בהקשר הזה.

ורד וייץ: לכן אני רוצה להבהיר את הדברים.

יצחק וקנין: דברייך הובהרו לפרוטוקול.

איתי עצמון: גם בישיבה הקודמת.

ורד וייץ: תודה.

יצחק וקנין: אין מה לאשר כרגע, הדף הזה הוצבע.

אתי בנדלר: הכול הוצבע.

יצחק וקנין: אם כן, רבותיי, אני מבין שהצעת החוק תועבר לקריאה ראשונה למליאת הכנסת, ותוחזר לוועדה להכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: מי נמנע?

יצחק וקנין: הצבעה בעד הצעת החוק – רוב נגד – אין נמנעים – אין הצעת החוק אושרה.

יצחק וקנין: בעד- רוב, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יצחק וקנין: הצעת החוק תועבר לקריאה ראשונה במליאת הכנסת.

יצחק וקנין: תודה רבה, הישיבה נעולה.