ועדת המשנה לתקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 64, 2011-08-02 12:30

אילן גילאון: אנחנו מתחילים בדיון שלנו.

אילן גילאון: יש למישהו הערות?

אילן גילאון: לא.

אילן גילאון: נתחיל בהקראה.

אילן גילאון: יהודה מירון: תיקון קטן, אני בעמוד 4.

אילן גילאון: בתחתית העמוד ישנה תקנה 4(ב).

אילן גילאון: אז מה שאני רק רוצה לומר לפרוטוקול, שאנחנו נדאג שכל מה שכתוב ב-4(א) לפני הטבלה, גם צריך בעצם להיכלל ב-4(ב).

אילן גילאון: טוב, אוקיי.

אייל לב ארי: עמוד 5.

אייל לב ארי: (ג) חייב בביצוע נגישות שאינו רשות ציבורית יבצע וישלים את ביצוע התאמות הנגישות לפי תקנות אלה, ובכלל אלה ביצוע חלופות לפי תקנה 5, לגבי מקום קיים שאינו בנין, תוך שנתיים וחצי מיום תחילתן של תקנות אלה.

אייל לב ארי: פשוט מבטל את הטבלה שהיתה קודם.

אייל לב ארי: (ה) חייב בביצוע נגישות חייב לכלול ביצוע התאמות נגישות לפי תקנות אלה במסגרת ביצוע עבודות סלילה, ריצוף מחדש או התקנת אבן שפה, בהיקף של 20% לפחות משטח הדרכים השבילים והרחבות.

אייל לב ארי: במקרה של החלפת ריהוט חוץ במרכזי עניין שאמורים להיות נגישים לפי תקנות אלה או בדרכים המובילות למרכזי עניין ואמורות להיות נגישות , יעמוד הריהוט החדש בהוראות תקנות אלה.

אייל לב ארי: 5(ב)

אייל לב ארי: (ו) המקום הוא אחד מאלה – אתר הנצחה.

אייל לב ארי: מקום לתצוגה.

חומי נובנשטרן: שמי נובנשטרן חומי, אני מהמועצה לשימור אתרים.

חומי נובנשטרן: נמצא גם המהנדס שלנו יחד איתנו.

חומי נובנשטרן: אני לא אוהבת את הנוהל התייחסות אצלכם.

חומי נובנשטרן: אני יושבת בוועדות אחרות, אבל מה שאנחנו היינו רוצים לראות כאן, הגדרה של אתר היסטורי שיש בו גם תצוגות, שההגדרה שלו תהיה לפי חוק התכנון והבניה, וחוק התכנון והבניה בתוספת הרביעית.

חומי נובנשטרן: אני רואה כאן פטור וחלופות, אז יכול להיות שאני מתפרצת לדלת פתוחה.

אילן גילאון: יש פה הרבה כבוד לאתרי שימור.

אילן גילאון: אנחנו לא מנסים לשים איזה מתקן מעל הכותל המערבי.

יהודה מירון: התקנות כוללות עילת פטור שנקראת פטור עקב פגיעה מהותית באופיו של המקום, שחלק מרכזי בכל הסיבה הזאת או בכל העילה הזאת, זה צורך בשימור של אותו מקום, והתקנה מפרטת מהן אותן ראיות או מהם אותם מצבים שבהם אכן אפשר לשקול את אותו פטור עקב פגיעה שנובעת מהשימור.

אילן גילאון: אוקיי.

יהודה מירון: אנחנו רק נעשה תיקון, אבל זה כבר אחרי הישיבה כאן, שיבהיר שכל עילות הפטור למשל שנוגעות לשימור לאותו מקום שמישהו שצריך לבצע התאמת נגישות חושב שהוא צריך להיות פטור, שיהיה ברור, אתן דוגמא, שאם מישהו טוען שהמקום שלו מקום לשימור ואותו חלק שהוא ראוי אכן לשימור, בעוד שאת התאמת הנגישות הוא צריך לעשות במרחק של משם, אין כמובן סיבה שהוא יהנה מאותו פטור.

יהודה מירון: הרעיון הוא שאם יש התנגשות חזיתית בין התאמת הנגישות לבין הצורך בשימור באותה נקודה, אז באמת תקום עילת הפטור.

יהודה מירון: לכן אנחנו נחדד בניסוח שיהיה ברור, כשאתם מעלים עילת שימור, היא צריכה להיות בדיוק באותו מקום או בסביבתו הקרובה של המקום שבו צריכים לבצע את התאמת הנגישות.

אילן גילאון: בסדר גמור.

אילן גילאון: אנחנו ממשיכים.

יהודה מירון: בעמוד 7 למעלה עוד הערה.

יהודה מירון: בסעיף (ב) הוא אומר ככה: מהנדס הרשות המקומית, אליו בעצם מגישים את הפטור והוא צריך בעצם לקבל את ההחלטה הסופית, אבל בכמה וכמה נושאים כמו למשל אתרי הנצחה או נושא של אומנות, מקום לתצוגה או נושא של ערכי טבע או עתיקות, לפני שהוא מקבל החלטה הוא צריך לפנות לגורמים שנוגעים בדבר.

יהודה מירון: אנחנו רוצים להגביל כדי שלא תהיה פה סחבת שהיא בלתי נגמרת, לומר שכל אחד מהגורמים שהוא פונה אליהם צריך לתת תשובה תוך 60 יום, ואם הם לא נותנים תשובה תוך 60 יום, יראו כאילו אין להם התנגדות להתאמה הזאת.

יהודה מירון: אני רוצה עוד לבדוק כי לא הספקתי, נדמה לי שעשינו דבר כזה גם בבנין קיים.

גבריאלה עילם: זה אומר שאתה תוסיף פה הגבלה של זמן.

נורית נוי: אם לא עומדים במועד שקבוע - - -

יהודה מירון: אז רואים כאילו לא מתנגדים.

נורית נוי: זה קצת בעייתי, כי יש הבדל בין אומנים שלהם אין סמכויות מכוח החוק.

נורית נוי: ניקח לדוגמא את רשות העתיקות או רשות הטבע והגנים, שעלולה להיגרם כאן פגיעה בערכים חשובים.

יהודה מירון: מאחר שלרשות העתיקות ורשות הטבע והגנים יש חוקים משלהם, אז מה שנעשה, נקבע את ה-60 ימים האלה, אבל עם החרגה עם הסמכויות שלהם, כי באמת אם יש סמכות מפורשת בחוק גנים לאומיים, אני לא יכול כאן לעקוף אותה.

אילן גילאון: לא, לא, אני אשאל אותך שאלה אחרת.

אילן גילאון: איפה יש את המעמד הזה של מי שיש לו מה להגיד יגיד עכשיו, אם לא, יעברו 60 יום, לא יהיה לו מה להגיד.

יהודה מירון: אז אנחנו צריכים להגיד עכשיו, כלומר שאותו מהנדס רשות שתהיה לו טענת שימור כדי לא לעשות נגישות.

יהודה מירון: הוא פונה למשל לאומן שהוא האומן שיצר את אותו מקום לתצוגה.

יהודה מירון: אז אם תוך 60 יום הוא לא מגיב, אנחנו רוצים לומר, כדי שלא יהיה פה משהו אין סופי, אז יראו את זה כאילו אין לו התנגדות.

דן אורן: אז על מי כן זה יחול, על האומן בעצם.

יהודה מירון: זה יחול על משרד הביטחון, שזה אתר הנצחה.

יהודה מירון: יש פה את האומן.

אהרון לויתן: שמי לויתן אהרון, אני מהמועצה לשימור אתרים.

אהרון לויתן: בעניין של הגנים הלאומיים ושמורות טבע, יש תקנות לאתר למעשה, שנותנים גם פטור, אם זה אתר עתיקות או אתר טבע, ואם יש פגיעה מהותית באתר הזה, אז ניתן לקבל פטור.

אילן גילאון: כן, דן.

דן אורן: בקשר לאלה שכן תחול ברירת המחדל הזאת, כיוון שיכולות להיות נסיבות מיוחדות, כמו שאילן אמר שהאומן בחו"ל, אז אולי לא כדאי לסגור את זה הרמטית, אלא אם כן יש טעמים מיוחדים.

אילן גילאון: אולי כדאי לתת קצת יותר מ-60 יום.

דן אורן: אולי כדאי לתת יותר מ-60 יום.

יהודה מירון: אז זה לביצוע.

יהודה מירון: תהיה תקופה של 90 ימים.

יהודה מירון: אם התקופה עוברת ואותו אדם לא הגיב, רואים אותו כאילו הוא לא מתנגד, אלא אם יש טעמים מיוחדים.

אילן גילאון: כן,

עמוס רון: בסעיף ב(2) אני מניח שאתם מתכוונים לאמן ולא אומן.

אילן גילאון: אמן.

אילן גילאון: כן.

אייל לב ארי: בסופה של פסקה (ב) ציינו שבעצם מהנדס הרשות יתן את החלטתו המנומקת לפי פסקה (2).

אייל לב ארי: צריך לנמק אותה.

אייל לב ארי: אנחנו עוברים לעמוד 8, תקנת משנה (ו), ממש לפני תקנה 6, לגבי טפסים.

אייל לב ארי: נמחקו המילים "או בעל מקצוע".

אייל לב ארי: זה לא נדרש.

אייל לב ארי: מספיק שהוא נדרש על ידי גורם פלוני.

אייל לב ארי: אנחנו עוברים לעמוד 12 בתקנה שנוגעת לבתי עלמין, בכל הנושא של שטחי קבורה במישור.

אייל לב ארי: עודכנה ההגדרה – נפטר שקרובו נכה – נפטר שקרוב משפחה שלו בדרגה ראשונה הוא אדם עם מוגבלות המתנייע בכסא גלגלים, באמצעות הליכון או באמצעות קביים.

אייל לב ארי: אנחנו עוברים לעמוד 13 בתקנה 9, גן ציבורי.

יהודה מירון: אני אסביר.

יהודה מירון: בדיון הקודם הוצע כאן שנוסיף לאותם מרכזי עניין בגנים שראוי שתישקל הנגשתם, גם את אותם אזורי פעילות כושר גופני שהולכים היום ומוקמים בערים ויישובים.

יהודה מירון: אז במהלך השבוע בדקנו את זה והסיפור הוא קצת יותר מורכב, כי היום במכון התקנים מכינים תקן שיטפל במתקנים הללו.

יהודה מירון: אנחנו היום לא יודעים ולא ברור לנו עד הסוף מה מידת הנגישות של המתקנים האלה כשלעצמם.

יהודה מירון: נוסף על זה יש שאלה כלכלית לא פשוטה, כל נושא המשטח שמתחת למתקנים האלה, משטח גבולי, ולכן אנחנו מציעים שבשלב הזה לא נחייב את זה דרך כאן, אלא כדי שקודם כל תתבהר התמונה דרך מכון התקנים, מה הולך להיות עם המתקנים האלה.

יהודה מירון: האידך של מה שאני אומר הוא, שבפועל היום רוב המקומות האלה מותקנים על משטחי גומי, כך שיש נגישות.

יהודה מירון: אני עושה איזה שהוא איזון בין הפרקטיקה לבין מה שצריך.

יהודה מירון: אני מציע להשאיר את זה מחוץ לתקנות.

אילן גילאון: זה סביר מה שאתה אומר?

אילן גילאון: רק שתדע לך שזו הצעקה האחרונה.

אילן גילאון: בכל מקום, בעיקר בטיילות לאורך חופים, זה מדהים.

אילן גילאון: לא רק בגנים קטנטנים, זה לפעמים במרווח בין הכביש.

יהודה מירון: לכן גם בעיית הנגישות פה היא מינימלית בגלל שזה קרוב לכביש ולמדרכה.

דן אורן: אני מזכיר שזה שהיום אחר הצהריים הם מתכוונים בוועדה לאשר את התקנות, זה לא אומר שלא יהיו עוד תיקונים לתקנות.

דן אורן: בגלל זה המחוקק בחר במכשיר הזה של תקנות שהוא יותר גמיש מחקיקה ראשית.

אילן גילאון: אוקיי.

אילן גילאון: כן, אנחנו ממשיכים.

אייל לב ארי: אנחנו עוברים לעמוד 14 בנושא של אתר משחקים.

אייל לב ארי: ב-(ד) בעצם לא היתה התייחסות לאתר משחקים חדש.

אייל לב ארי: (ד) באתר משחקים חדש יתקיימו הוראות ת"י 1498 חלק 8.

אייל לב ארי: בעמוד 15, מקום רחצה, תקנת משנה ג(2)(א), לגבי מקום שהוא מקום מהמקומות המנויים בפסקה (1) בהגדרת מקום רחצה שבתקנת משנה (א), תחול הוראה זו לפחות במקום רחצה כאמור שמתקיימות בו הוראות פסקה ( 5).

יהודה מירון: התקנה הזו, 12, מונה לאיזה מקומות שאתה נכנס למקום רחצה, תהיה נגישות.

יהודה מירון: ספציפית אנחנו עוסקים עכשיו בחופים מוכרזים, החופים שלאורך הימים, ומה שהתיקון שאנחנו מבקשים לומר אומר כך, מלתחה ומקלחת תצטרך להיות נגישה אם זה באותם חופים שבהם יש נגישות לחול ולמים.

יהודה מירון: זה בעצם מה שהתיקון רוצה לומר.

יהודה מירון: כי בחוף ששם הנגישות היא באזור המסעדות, בתי השימוש וכו', לא נראה לנו שיהיה הכרח להנגיש גם את המקלחות והמלתחות, כשלמעשה אין לך נגישות לחול ולחוף.

ישראל אבן זהב: אתה מתכוון למקלחות בחוף, לא מלתחות סגורות.

יהודה מירון: ברור שממילא אם מבנה המקלחת הוא חלק מהמבנה של עורף החוף,

אילן גילאון: במקום שיש לך דק עד החוף, אז גם אם זה גורר אחריו כל שאר הדברים.

גבריאלה עילם: האם מה שזה אומר פה, זה שבמקלחת אחת לפחות יימצאו מאחזי יד בלי קשר למקלחת נגישה?

גבריאלה עילם: גם כשאין גישה עד החוף, תימצא מקלחת לא נגישה שיש בה מאחזים?

יהודה מירון: אז אני אוסיף את זה כהערה.

גבריאלה עילם: כדאי, כי יש אנשים שצריכים את המאחזים.

יהודה מירון: אז אני אומר, בואו כרגע נעשה שתיווסף דרישה למאחזים במקלחת, אחת לפחות.

אילן גילאון: טוב.

אייל לב ארי: עמוד 17, בתקנה 18(2) יש את ההערה לגבי הנגישות הרציפה אל מרכזי העניין הבאים – אזור קבלת פנים, מזנון, בר משקאות, רחבת ריקודים, מקום צפייה להתרחשות מרכזית כגון טקס נישואין.

אייל לב ארי: הנושא של הנגישות על במה מוסדר בתקנות נגישות השירות.

אילן גילאון: כן, גבי.

גבריאלה עילם: סליחה, רק לצפייה בטקס נישואין?

יהודה מירון: כרגע זה מה שהסעיף מסדיר.

גבריאלה עילם: אני למשל נתקלתי כאמא של, שלא יכולתי לעמוד על יד החופה והיו צריכים להזיז את החופה לזוג.

שמואל חיימוביץ': אנחנו צריכים לתת את דעתנו לצורך לאפשר נגישות לחתן, לכלה, להורים, למברכים.

שמואל חיימוביץ': לפעמים אולי גם הרב מקדש.

שמואל חיימוביץ': השאלה אם אפשר לעשות את זה כדרישה שכל מקום שהוא משמש לחופה, דהיינו מקום מוגבה, יונגש על פי הקריטריונים שאנחנו מבקשים במקומות רגילים, או נגיד משהו בנגישות שירות, שיהיה במידה, ומשטח הרחבה בה נערכת חופה, הוא לא נגיש, אז יספקו אמצעי נגישות עד הוק לאותו אירוע, לאותו מקרה.

שמואל חיימוביץ': כרגע זה מה שאנחנו מציעים, שהפתרון הזה יהיה בתקנות נגישות שירות.

אילן גילאון: הרחבה של החופה, למה הדבר דומה?

שמואל חיימוביץ': דומה לבמה שקיימת באיזה שהוא מקום ועושים שם איזה שהוא כנס ופתאום יש נוכחות גם של אנשים שצריכים לעלות לבמה והבמה הזאת לא נגישה.

אילן גילאון: זאת אומרת במה לא קבועה.

שמואל חיימוביץ': לא, הבמה קבועה, אבל הנגישות לשם לא נדרשת.

שמואל חיימוביץ': בדרך כלל מי שאמור להגיע לבמה זה גורם מוגדר, זה מישהו שידוע שהוא אמור לעלות.

אילן גילאון: שמוליק, בהיכל התרבות הבמה צריכה להיות מונגשת או לא צריכה להיות מונגשת?

שמואל חיימוביץ': כשמגיע אומן, ודאי שהיא צריכה להיות מונגשת.

גבריאלה עילם: אני לא כל כך מבינה את העניין.

גבריאלה עילם: רחבת הריקודים צריכה להיות מונגשת.

יהודה מירון: בבנין קיים מה שנקבע, זה שלבמה או למשטח מוגבה תוביל דרך נגישה לפי הוראות התקנות, או לחילופין לפי תקנות נגישות השירות.

שמואל חיימוביץ': אז אותו הסדר.

דן אורן: לא חייבנו בתקנות בנין קיים.

דן אורן: לא חייבנו שזה יהיה קבוע, זה מה שיהודה אומר.

אילן גילאון: כשאנחנו מחייבים את אולם האירועים הזה להיות מונגש, למה הכוונה?

אילן גילאון: מה מונגש?

דן אורן: אם זה יהיה קבוע או אם זה יהיה משהו שמספקים הד הוק.

אילן גילאון: אתה מדבר רק על הבמה של החופה.

יהודה מירון: לא, כל אזור קבלת הפנים.

אילן גילאון: הוא אומר, אם האולם הזה שהוא אולם אירועים, הוא חייב להיות מונגש בגלל כל הקריטריונים האחרים, אז אי אפשר להתעלם מאף אחד מהגורמים שלו, כמו לשירותים או כמו לבמה.

דן אורן: אז פה עשו איזה שהיא אבחנה.

דן אורן: אמרו שרחבת הריקודים כן יהיה משהו קבוע.

דן אורן: היו"ר אילן גילאון: בוא תגיד לי מה פרקטית הבעיה פה להנגיש כזו רחבה של חופה?

שמואל חיימוביץ': בדרך כלל זה נמצא בגובה שהוא מעל חצי מטר.

גבריאלה עילם: למה בדרך כלל?

יהודה מירון: הנושא הזה כבר נדון בוועדה לפני כך וכך דיונים.

יהודה מירון: היה כאן גם נציג הרבנות.

יהודה מירון: ההערה לגבי כאן הועלתה על ידי ישראל רק לקראת הדיון היום.

יהודה מירון: אני דיברתי עם אותו אדם היום והוא אמר, כל מה שרציתם עד היום לא התנגדנו.

יהודה מירון: הוא מתנגד במובן שהוא מרגיש שאנחנו כבר יותר מדי עוטפים אותם בדרישות, כי יש שם לא מעט דרישות.

יהודה מירון: יש פה הרבה פונקציות.

יהודה מירון: בואו נאמץ את מה שבבנין קיים.

דן אורן: שתי החלופות.

יהודה מירון: כן.

אילן גילאון: יפה מאוד, נכון.

דן אורן: ואז יש ישור קו.

יהודה מירון: בעמוד 4 ו-5 בשתי הטבלאות, שני הטורים הכי שמאליים, 101 עד 251, תחתיתן, המועד האחרון לביצוע הנגשה שם, בטור הראשון של בין 101 עד 250 מקומות, כתוב 10 שנים, למשל בטבלה שבסעיף 4 ובטור השני כתוב, לא יאוחר מיום 1.11.2021 .

יהודה מירון: פשוט נאחד את שני הטורים האלה לאחד.

אייל לב ארי: עוברים לעמוד 20 יש תיקון קל למעלה, לגבי הגדרת בנין חדש.

אייל לב ארי: בפרט משנה זה, "בנין חדש" - בניין שהוא מקום ציבורי חדש.

אייל לב ארי: (ב)(1) הכניסה לאותו מקום מבוקרת, כאן הערנו, רק לשם החידוד, זה יעשה בהמשך בנוסח.

אייל לב ארי: הכניסה המבוקרת, בעצם הכניסה שיש בה בקרה אנושית או באמצעות תקשורת מיידית.

אייל לב ארי: (3) מרחק מקום חניה לציבור שמחוץ לאותו מקום לכניסה העיקרית למקום כאמור לאורך דרך נגישה עולה על .

אייל לב ארי: עלה שיפוע הדרך הנגישה על 5%, יבוא "100" במקום 200 המטרים האמורים.

אייל לב ארי: יתקיימו בנוסף הוראות אלה: (2) בשלט שהותקן במקום בולט לעין בכניסה לחניה כאמור, יצוין מספר טלפון של מי שניתן להתקשר אליו בשעות הפעילות במקום שאינו בנין כאמור, שיאפשר את הכניסה והחניה האמורים בפסקה (1) באופן מיידי.

אייל לב ארי: (ג) בדרך נגישה ב – מקום חדש שאינו בניין יתקיימו הוראות ת"י 1918 חלק 2, בפרט ההוראות הנוגעות לשטח פתוח למעט סעיפים 2.10, ו-2.15.

אייל לב ארי: על אף האמור בפרט משנה (1), דרך נגישה בשיפוע שבין 8.1% ל-10% תתוכנן ותבוצע רק לאחר שהתקיים פטור מביצוע דרך נגישה ששיפועה קטן יותר עקב סיבות הנדסיות לפי תקנה 5.

אייל לב ארי: בדרך נגישה במקום חדש שתוכננה בשיפוע של 8-10% ואמורה להיות כבש, יחולו הוראות אלה:

אייל לב ארי: אפשר שבצד אחד של הכבש לא יותקן בית אחיזה אם הכבש גובל בשטח שתוכנן כך שיהיה אליו מעבר חופשי לאורך הכבש, כגון מדשאה או אתר משחקים הגובלים בשביל.

אייל לב ארי: אפשר שלא יותקנו בתי אחיזה לאורך הכבש אם מתוכננת דרך נגישה אחרת שמובילה למרכזי עניין אלה.

אייל לב ארי: א.

אייל לב ארי: סעיף 2.7.2 – על אף האמור לעיל, אפשר שרוחב הדרך הנגישה יקטן עד ל-, לאורך קטע דרך שאורכו לא יעלה על בשל מיקום מתקנים, תשתיות או צמחיה.

אייל לב ארי: נוסף על האמור לעיל רשאי מהנדס הרשות המקומית, מטעמים של תכנון והנדסה ובאישור מורשה לנגישות מבנים, תשתיות וסביבה, לאשר שרוחב דרך נגישה לא יפחת מ-, ובלבד שאורכו של קטע דרך כאמור, לא יעלה על .

אייל לב ארי: ב.

אייל לב ארי: סעיף 2.9 – בפרט לא יימצאו בדרך נגישה אלמנטים מקובעים או ניידים, דמויי חצי כדור המונחים על הדרך (להלן-פטריות).

אייל לב ארי: אנחנו עוברים לעמוד 22 (5) שנדרש בה לפי תקנות אלה ניגוד חזותי, יינקטו אמצעים סבירים, במידת האפשר, רק בדרך שפניה ושוליה עשויים מאותו חומר.

אייל לב ארי: האמצעים שיינקטו יבטיחו שניתן יהיה להבחין בין שניים מבין אלה – הדרך, שוליה וסביבתה הקרובה.

אייל לב ארי: הבחנה כאמור תמומש על ידי שאחד מהשניים הוא בגוון כהה והשני בגוון בהיר.

אייל לב ארי: נדרש לפי התקנות ניגוד מימושי בדרך, לא תחול חובה זו על דרך קיימת.

אייל לב ארי: (6) יתקיימו הוראות פרטי משנה 11 ו-12 לתוספת הראשונה בתקנות בניין קיים (כבש קיים ומדרגות קיימות) ואפשר שבמקום פרט משנה 12(ב) ו-(ג), יחול סעיף 2.4.6 בת"י 1918 חלק 2 (סימני אזהרה למדרגות ופסים בקצה השלח).

אייל לב ארי: (7) סיפה - אויש מקום שאינו בנין באופן קבוע, על ידי צוות אנשים הנמצאים בשטח המקום בעת שהוא פתוח לציבור, זמינים לשרת את הציבור, אפשר שמעלון אנכי ישמש כאמצעי להתגברות על הפרש גובה בתנאים הבאים: מקום קיים – לפי הוראות תקנות הנגישות לבנין קיים.

אייל לב ארי: במקום חדש – לפי חלק ח1 בתקנות התכנון והבניה.

אייל לב ארי: הסעיף הזה בעצם אמור לגבור על פרט משנה (ד) שמכיל תקנות נגישות בנין קיים לגבי התגברות על הפרש גובה.

אייל לב ארי: אנחנו עוברים בעצם לעמוד 23 ל-(ה), זה בעצם רק סימון של הפסקה.

אייל לב ארי: בסיפה – אפשר שהמדרגות לא יהיו בסמוך לכבש האמור, מתווסף גם בדרך שאינה אמורה להיות נגישה לפי תקנות אלה במקום שאינו בנין, יתקיימו במדרגות הוראות פסקה 6 ובעמודים הנמצאים בדרך יתקיימו הוראות פרט משנה (2)(ג)(3)(1)(ב), מבנים דמויי פטריות לא יימצאו בדרך.

אייל לב ארי: במקום להתקהלות, במקום קיים שאינו בנין יש לבצע התאמות נגישות לגבי מקומות ישיבה מיוחדים.

אייל לב ארי: איתור כניסה למקום שאינו בנין – גובל מקום שאינו בנין במדרכה שלאורך רחוב (להלן – הגבול), אזי כניסות סמוכות למדרכה, לאורך הגבול האמור, ובנוסף, סמוכות למעברי חציה ותחנות תחבורה ציבורית, ולא פחות מאחת, יאותרו באמצעות סימן מאתר לרוחב המדרכה.

אייל לב ארי: אפשר שבמקום סימן מאתר יעשה שימוש בשלט קולי לפי ת"י 1918 חלק 4 ובלבד ששלט כאמור הוא שווה ערך לסימן מאתר מבחינת יעילותו וזמינותו לאדם עם מוגבלות בראיה.

גבריאלה עילם: למה רק למוגבלות בראיה?

גבריאלה עילם: למה לא לכל מי שמשתמש?

יהודה מירון: הסיבה היחידה, כי לצורך היכולת לבצע את השוואת היעילות הזאת, אם נפרוס פה ספקטרום של מוגבלויות, לא יוכלו לבדוק את האקוויוולנטיות.

יהודה מירון: עבור אדם עם מוגבלות בראיה, אני יודע בדיוק איך לבדוק, האם אמצעי אחד אקוויוולנטי או לא לשני.

שמואל חיימוביץ': גבי, מדובר פה על סימן מאתר של הכניסה.

שמואל חיימוביץ': אם רוצים במקום סימן מאתר לעשות משהו אחר, אז הוא חלופה לסימן המאתר.

שמואל חיימוביץ': למי זה הסימן המאתר הזה?

שמואל חיימוביץ': זה רק למוגבלי ראיה.

יהודה מירון: יכול גם לשמש אנשים עם מוגבלויות אחרות.

שמואל חיימוביץ': ברור.

אייל לב ארי: רהיטי חוץ ומתקני חוץ ברהיטי חוץ יתקיימו הוראות סעיף 2.11 בת"י 1918 חלק 2, כמפורט להלן.

אייל לב ארי: יש כאן הערה.

אייל לב ארי: ספסל, בעצם הכוונה למושב.

אייל לב ארי: עניין של נוסח.

אייל לב ארי: אנחנו עוברים לעמוד 25.

אייל לב ארי: היה זה אחד מאלה: דגם תלת-מימדי, מפה מישושית, שלט קולי או מתקן לשתיה, נוסף לאמור בפסקה (1), הוא יאותר לפי הוראות פרט 3.

אייל לב ארי: יהודה מירון: בעמוד 20 היתה לי טעות.

אייל לב ארי: אני רק רוצה לחדד את זה עכשיו כדי שנוכל לסדר את זה.

אייל לב ארי: בתחתית העמוד בסעיף ג(2)(ב).

אייל לב ארי: זו אותה דרך נגישה של שיפוע של 8-10%.

אייל לב ארי: מה שאני רק רוצה לומר במילים לפרוטוקול, הרעיון בסעיף (ב), שאפשר יהיה להימנע מהתקנת בתי אחיזה אם אותו כבש שבו רוצים להימנע מהתקנת בתי אחיזה, מוביל לאיזה שהוא מרכזי עניין, למשל באותו גן, ויש דרך נגישה אחרת שמביאה אותו לאותם מרכזי עניין.

אייל לב ארי: זה לא כתוב פה כרגע.

אילן גילאון: טוב, תודה רבה לכם.