ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 447, 2011-09-05 10:00

דוד רותם: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

דוד רותם: על סדר היום: הצעת חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות (תיקון מס' 11), התשע"א-2011 - הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

דוד רותם: בבקשה.

נועה ברודסקי-לוי: סיימנו למעשה לדבר על כל סעיפי הצעת החוק, אך היו כמה נקודות שנותר לנו לשוב ולדון בהן, כדי שתתקבל בעניינן הכרעה.

נועה ברודסקי-לוי: קודם כל, הנושא של חוק צ'קים ללא כיסוי, ההפניה להגבלה לפי חוק צ'קים ללא כיסוי.

נועה ברודסקי-לוי: התקיים דיון בפעם הקודמת בנושא הזה, ויש התנגדות של משרד המשפטים – משרד המשפטים מבקש כן לקבוע את זה כפי שהוצע בהצעה המקורית, שתהיה הפניה לחוק צ'קים ללא כיסוי, והיה דיון, אם נכון לעשות כך.

דוד רותם: מכיוון שאני לא רוצה, הוא מושך את החוק?

דוד רותם: כי אין לי בעיה, רק תעשו את זה בתחילת הישיבה, לא בסופה.

גלעד סממה: ודאי שלא מושכים את החוק.

דוד רותם: לכן הרשם, מותר יהיה לו להטיל את המגבלות שכתובות שם בחוק, דהיינו לא להוציא צ'קים, לא לפתוח חשבון וכל הדברים האלה, אבל לא ייעשה שימוש בשם "חוק משיכת צ'קים ללא כיסוי", כי זה חוק שיש לו מטרה עונשית פלילית, ולא צריך לערבב אותו בגביית חובות.

דוד רותם: בבקשה.

עודדה פרץ: חשבנו הרבה על הדבר הזה.

עודדה פרץ: ההתנגדות שלנו היא בכלל לסנקציה מהסוג הזה, אבל אם תהיה סנקציה כזאת, זהה במהות שלה להגבלה לפי חוק צ'קים ללא כיסוי, ותהיה בנפרד, אנו חוששים שזה ייצור בלבול גדול בציבור – שאדם לא יידע, אם הוא מוגבל כזה או מוגבל כזה.

דוד רותם: הבקשה שלכם, שלא תהיה הגבלה כזו בכלל, לא מקובלת עליי.

דוד רותם: זה שלא ייעשה שימוש בשם "צ'קים ללא כיסוי", מקובל עליי.

עודדה פרץ: אבל זה ייצור בלבול גדול בציבור, כלומר אדם שיוגבל, לא יבין אם הוא מוגבל כזה או מוגבל אחר, ומה בדיוק הסנקציות שנובעות מזה.

דוד רותם: יבהירו לו.

עודדה פרץ: יש לנו ניסיון בבלבולים מהסוג הזה.

דוד רותם: את בעוד דקה אחת משכנעת אותי להשאיר את הנוסח כמות שהוא, ותשברו אתם את הראש, לא יהיו בלבולים.

דוד רותם: אתם רוצים ככה – אני מוכן לקבל את זה.

דוד רותם: אי-אפשר לאכול את העוגה, ושהיא תישאר שלמה.

דוד רותם: אתם לא תקבעו, אילו הגבלות ייעשו כדי לגבות חובות.

דוד רותם: אתם רוצים לומר: חוק צ'קים ללא כיסוי זה חוק שהוא למטרה ספציפית – אל תערבבו בין הדברים – אני מוכן לעשות את זה, אבל אם עכשיו אתם לא רוצים לא את זה ולא את זה, אני אשאיר את המצב כמות שהוא, ולא יהיו בלבולים - זה הכול יהיה כמו צ'קים ללא כיסוי.

דוד רותם: מה אתם מעדיפים?

עודדה פרץ: את זה, אבל כפוף לכל מיני הסתייגויות שפירטנו בפעם הקודמת - שהסכום, לדעתנו, הוא נמוך מדי, שצריך להיות מדרג.

דוד רותם: כל ההסתייגויות האלה לא קשורות אליכם, הן לא מקובלות עליי; אתם יכולים רק להתעסק במהות – לא ביתר הדברים.

עודדה פרץ: יש ההסתייגות שלנו מבחינת משלוח המכתבים, שגם מכתבים שבחוק הזה וגם של ההוצאה לפועל, לדעתנו, צריכים להישלח על-ידי רשות האכיפה והגבייה.

דוד רותם: זה בסדר, אבל אני עכשיו לא עוסק בחוק ההוצאה לפועל.

דוד רותם: זה הייתם צריכים להסתייג אז.

עודדה פרץ: הסתייגנו.

דוד רותם: אני לא הצבעתי על החוק ההוא.

עודדה פרץ: אז אנחנו מעדיפים שזה יישאר כמו שזה כתוב היום.

דוד רותם: שכנעתם אותי.

דוד רותם: הלאה.

נועה ברודסקי-לוי: לאור ההחלטה, שכן תישאר הפניה לחוק צ'קים ללא כיסוי, מוצע לעשות תיקון עקיף לחוק נתוני אשראי בנושא הזה.

נועה ברודסקי-לוי: החוק קובע בסעיף 16, שיועברו נתונים לגבי היות- - -

דוד רותם: למה לא יכולתם להגיד את זה בפעם הקודמת?

דוד רותם: הייתי צריך שלושה שבועות לריב בגללכם.

עודדה פרץ: אנחנו חושבים שכל זה לא תקין, אבל אני מבינה שההתנגדות שלנו נדחית בעניין הזה.

עודדה פרץ: יש לנו הסתייגות מבחינת המידתיות- - -

דוד רותם: הכול טוב ויפה.

דוד רותם: מבחינת המידתיות, דחיתי, הכול בסדר.

דוד רותם: אני רציתי לשנות את הנוסח, אמרתם לי: הנוסח היום יותר טוב ממה שאתה מציע – קיבלתי.

עודדה פרץ: אנחנו חושבים שאם יהיה מוגבל כזה ומוגבל כזה, זה יהיה פחות טוב.

עודדה פרץ: אם אנחנו צריכים לבחור את הרע במיעוטו.

עודדה פרץ: אבל מבחינה תפעולית אנחנו חושבים שכל ההודעות צריכות להישלח על-ידי- - -

דוד רותם: אני לא מתעסק בתפעול.

עודדה פרץ: תיקון עקיף לחוק צ'קים ללא כיסוי, שיאפשר את זה, כי היום הפיקוח על הבנקים עוסק ב-75 אחוז מהנושא הזה, מועסקים שני עובדים רק כדי לתפעל את המערכת של רשות האכיפה והגבייה.

דוד רותם: של ההוצאה לפועל.

עודדה פרץ: היום זה ההוצאה לפועל, וזה יהיה גם המרכז- - -

דוד רותם: כמה תיקים יש לכם מההוצאה לפועל בשנה, שאתם מטילים הגבלות?

עודדה פרץ: 100 אלף מוגבלים, 110 אלף.

חני שני: 170 אלף.

עודדה פרץ: כן, רק בשנה האחרונה נוספו 110 אלף.

דוד רותם: כמה אתם חושבים יש לרשות הגבייה והאכיפה, יהיה להם?

מיכל קריספין: למרכז לגביית קנסות יש נכון להיום כ-30 אלף חייבים.

דוד רותם: אבל לא הולכים להטיל על כל ה-30 אלף.

דוד רותם: אני את ההגזמות האלה מכיר.

דוד רותם: יש לכם 30 אלף חייבים, כמה אתם גובים?

מיכל קריספין: לא, יש לנו 350 אלף חייבים; יש 30 אלף שעונים על הקריטריונים להגבלות.

דוד רותם: כמה אתם עושים פעולות כאלה בשנה?

מיכל קריספין: כרגע עוד לא נכנסנו לזה.

מיכל קריספין: אנחנו עושים סדרי גודל של עשרות-אלפי עיקולים מדי חודש.

ענת הר-אבן: אבל בנפח הפעילות במרכז לגביית קנסות – המקסימום הוא 30 אלף.

ענת הר-אבן: נכון, זה לא יהיה ברמה של ההוצאה לפועל; זה נפח פעילות הרבה יותר קטן.

דוד רותם: אפילו לא 10 אחוז מההוצאה לפועל.

עודדה פרץ: לכן רצינו לתקן את חוק צ'קים ללא כיסוי, שאומר שהגבלה מיוחדת היא כמו הגבלה חמורה, ואז, אם יהיה למעט לעניין משלוח ההודעות, רשות האכיפה והגבייה תשלח את ההודעות האלה לחייבים.

דוד רותם: אז תפנו לוועדת השרים או למשרד המשפטים, שיעשו תיקון לחוק צ'קים ללא כיסוי.

דוד רותם: אני לא מתעסק עכשיו בחוק צ'קים ללא כיסוי.

עודדה פרץ: אי-אפשר לעשות תיקון עקיף?

דוד רותם: זה צריך לעבור ועדת שרים, זה צריך ללכת לוועדת שרים לענייני חקיקה, שיבדקו, אם הם רוצים חוק כזה או לא רוצים.

דוד רותם: בבקשה.

נועה ברודסקי-לוי: בעקבות ההחלטה כן להפנות לחוק צ'קים ללא כיסוי, מוצע לתקן את סעיף 16 לחוק נתוני אשראי לעניין המידע שמועבר לחברות האשראי, כך שבסעיף 16 יוחרג נושא מתן הודעה לחברות האשראי לגבי לקוחות שהם מוגבלים לפי חוק המרכז לגביית קנסות.

דוד רותם: בסדר.

ענת הר-אבן: מה עם תיקון סעיף 3ג לחוק צ'קים ללא כיסוי?

דוד רותם: אני לא מתקן.

דוד רותם: אני לא נוגע בחוק הזה.

דוד רותם: אתם רוצים חוק צ'קים ללא כיסוי – תגישו הצעת חוק יחד עם בנק ישראל, לתקן את החוק.

דוד רותם: יכניסו את הסעיף הזה, מי שולח, מה שולח.

ענת הר-אבן: זה לא עניין השליחה; יש סעיף 3ג, שאומר: "חייב שראש ההוצאה לפועל הטיל עליו הגבלה לפי סעיף 66א3 לחוק ההוצאה לפועל, יהיה לקוח מוגבל בנסיבות מיוחדות, להלן לקוח מוגבל מיוחד".

ענת הר-אבן: בעצם ההגבלה לפי חוק המרכז אמורה גם להיכלל בסעיף הזה, כי אז הוא לקוח מוגבל מיוחד ולא לקוח חמור, לכן צריך להוסיף, שההגבלה לפי חוק המרכז היא אותה הגבלה לעניין הסעיף הזה.

דוד רותם: טוב.

דוד רותם: אני רוצה להכניס פה סעיף, שההגבלה של המרכז היא כדין הגבלה שעל-פי חוק ההוצאה לפועל.

נועה ברודסקי-לוי: אז נעשה את התיקון בחוק שלנו.

דוד רותם: כן, ולא בתוך חוק צ'קים ללא כיסוי.

דוד רותם: אני לא נוגע בחוק צ'קים ללא כיסוי.

נועה ברודסקי-לוי: אני רוצה לחזור אחורה לגבי תיקונים קודמים שדיברנו עליהם, ועכשיו לקראת הצבעה, לחזור אליהם.

נועה ברודסקי-לוי: סעיף 5ג הוחלט על-ידך בפעם הקודמת – נרחיב את ההגדרה של "חוב".

נועה ברודסקי-לוי: היה קושי, שההגדרה של "חוב" היתה מצומצמת יותר בעבר, והיה צורך לתקן, ומוצע להוסיף בסיפא של הסעיף, שאם ביקש החייב פריסה או דחייה של תשלום חוב אגב טיפול בבקשה לפטור מתשלום תוספת פיגורים, גם אותו, עובד מדינה יהיה רשאי להורות על פריסה או דחייה.

דוד רותם: "רשאי עורך הדין כאמור".

נועה ברודסקי-לוי: אפשר להוסיף איזושהי הגדרה.

נועה ברודסקי-לוי: אני עוברת לסעיף 6א לעניין מינוי הרשמים.

נועה ברודסקי-לוי: למעשה בנוסח המוצע המקורי הוצע ששר המשפטים יוכל להסמיך רשמים, והוחלט שהוא יוכל להסמיך לשכות.

נועה ברודסקי-לוי: אני רוצה להקריא נוסח בהתאם לכך: "6א(א): שר המשפטים ימנה בכל מחוז, לשכת הוצאה לפועל שלרשמים בה יהיו נתונות הסמכויות הקבועות בסעיפים 7 עד 7ה; בעת הפעלת סמכותו לפי חוק זה יקרא הרשם רשם לענייני המרכז; הודעה בדבר הסמכת הלשכה לטיפול בענייני המרכז תפורסם ברשומות.

נועה ברודסקי-לוי: "(ב) הרשם לענייני המרכז יכהן, בתקופת המינוי, הן בתפקיד רשם הוצאה לפועל והן בתפקיד רשם לענייני המרכז.

נועה ברודסקי-לוי: "(ג) הוראות סעיפים 3א עד 3ד וסעיף 73א לחוק ההוצאה לפועל יחולו על רשם לענייני המרכז ועל הדיונים בפניו, בשינויים המחויבים".

נועה ברודסקי-לוי: מדובר בסעיפים של הסמכת הרשמים, וגם לגבי עניין של אחראי על בירור תלונות נגד רשמים.

נועה ברודסקי-לוי: לגבי סעיף 3ג, מדובר על ממונה על רשמי הוצאה לפועל, ולמעשה- - -

ענת הר-אבן: אין הכוונה שימונה ממונה נוסף.

נועה ברודסקי-לוי: אלא שאותו ממונה ישמש גם- - -

דוד רותם: הם בסך הכול כולם נשארים רשמי הוצאה לפועל, וללשכה הזאת יש סמכות להתעסק בענייני המרכז.

נועה ברודסקי-לוי: כן, אבל גם יהיה לאותו ממונה, שממונה על רשמי ההוצאה לפועל, יהיה גם ממונה על הנושא הזה.

דוד רותם: כי אנחנו כותבים במפורש, שבתקופת המינוי הם יכהנו הן בתפקיד רשם הוצאה לפועל והן בתפקיד- - -

נועה ברודסקי-לוי: בהחלט, אבל אותו ממונה גם יוכל להנחות אותם לגבי ענייני המרכז.

דוד רותם: הם רשמי הוצאה לפועל שעוסקים בתיקי מרכז; הם לא משתנים.

דוד רותם: זה לא סוג חדש של מינוי.

דוד רותם: מספיק יש לי רשמים בכירים, רשמים זוטרים, רשמי הוצאה לפועל, ועוד מעט – רשמי בתי הדין לענייני משפחה.

נועה ברודסקי-לוי: בהחלט, אבל אני רוצה להבהיר, שמדובר באותו ממונה, ונכתוב פה שהוא משמש כממונה- - -

ענת הר-אבן: הממונה על התלונות יוכל לדון בתלונות שהתקבלו על החלטות מהעניין הזה.

נועה ברודסקי-לוי: נכון.

נועה ברודסקי-לוי: סעיף 73א, מדובר פה על חסינות של רשמים.

נועה ברודסקי-לוי: "(ד) בכל לשכת הוצאה לפועל, לרבות בלשכה שלא מונתה לטפל בבקשות המרכז לגביית קנסות, ניתן יהיה להגיש בקשות ומסמכים בתיקים שנפתחו לפי חוק זה".

נועה ברודסקי-לוי: אפשר יהיה גם לקבל מידע ומסמכים- - -

ענת הר-אבן: דיברנו רק על מידע ומסמכים.

דוד רותם: לא, גם בקשת בקשות.

דוד רותם: זה עמדת לשכה.

דוד רותם: צריך יהיה לכתוב: "ניתן יהיה להגיש על-ידי חייב"; אני לא רוצה שהם יוכלו לפתוח תיקים כאלה.

דוד רותם: אתם תוכלו לפתוח בלשכה.

ענת הר-אבן: אנחנו פותחים לפי סמכות מקומית, באותה לשכה שהשר יסמיך.

דוד רותם: אבל החייב יכול להגיש בכל מקום.

נועה ברודסקי-לוי: הוא יוכל להגיש וגם לקבל מידע.

דוד רותם: כן.

דוד רותם: זה סעיף לטובת החייבים, לא לטובת הלשכה.

נועה ברודסקי-לוי: "(ה) בסעיף זה, "מחוז" – מחוז בהתאם לאזורי השיפוט של בתי המשפט המחוזיים שקבע שר המשפטים לפי סעיף 33 לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ"ד–1984".

נועה ברודסקי-לוי: אני עוברת לסעיף 7.

נועה ברודסקי-לוי: זה סעיף שדיברנו עליו.

נועה ברודסקי-לוי: "מינוי כונס נכסים בידי הרשם לענייני המרכז.

נועה ברודסקי-לוי: 7.

נועה ברודסקי-לוי: (א) מנהל המרכז רשאי, אם ראה צורך או תועלת בדבר לשם גביית חוב, לפנות לרשם לענייני המרכז במחוז שבו נמצא מקום מגוריו או עסקו של החייב, בבקשה שימנה כונס נכסים לנכס מסוים של החייב, ובלבד שהחוב או החובות במצטבר של החייב עולים על 50,000 שקלים חדשים.

נועה ברודסקי-לוי: "(ב) מצא הרשם לענייני המרכז שאליו הפנה מנהל המרכז בקשה לפי סעיף קטן (א), כי החוב או החובות במצטבר של החייב עולם על 50,000 שקלים חדשים וכי יש צורך או תועלת במינוי כונס נכסים לשם גביית החוב, רשאי הוא למנות כונס נכסים לנכסו של החייב.

נועה ברודסקי-לוי: "(ג) על מינוי ופעולתו של כונס הנכסים יחולו הוראות פרק ה' לחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז - 1967 וסעיפים 38 עד 42 בשינויים המחויבים".

נועה ברודסקי-לוי: מדובר בכל אותם סעיפים של הגנה על דירת מגורים, על דיור חלוף.

דוד רותם: אני חושב ש-(ד) ו-(ה) צריכים לבוא לפני (ג), כי אני רוצה שקודם ישמע אותו, ואחר כך – מה יחול.

נועה ברודסקי-לוי: בסדר.

נועה ברודסקי-לוי: "(ד) בהליך לפי סעיף זה ייתן הרשם לענייני המרכז הזדמנות לצדדים לטעון את טענותיהם ולהגיש את ראיותיהם בכתב או בעל-פה, בצורה, במועד ובאופן שיקבעו לפי הוראות סעיף 7ד.

נועה ברודסקי-לוי: "(ה) טען החייב במהלך דיון או בטענותיו בכתב כי אין לו יכולת לשלם את החוב, ביקש פריסה או דחייה של תשלום החוב או פטור מתשלום תוספת פיגורים, רשאי הרשם לחקור במצבו הכלכלי של החייב, נכסיו, גובה הכנסתו ומקורותיה, יציאותיו מישראל וכניסותיו לישראל, חובותיו והוצאותיו כדי לברר את יכולתו של החייב לשלם את החוב.

נועה ברודסקי-לוי: לצורך ביצוע סעיף זה, יהיו לרשם סמכויות כאמור בסעיף 6.

נועה ברודסקי-לוי: "(ו) נפרע החוב, יורה הרשם על ביטול מינוי כנוס הנכסים וכל ההליכים נגד החייב.

נועה ברודסקי-לוי: "(ז) שר המשפטים רשאי, בצו, לשנות את הסכום הקבוע בסעיף קטן (א), באישור ועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת".

סער פאוקר: יש טעות דפוס ב-(ו): צריך לרשום "כונס" במקום "כנוס".

נועה ברודסקי-לוי: תודה.

נועה ברודסקי-לוי: "7א.

נועה ברודסקי-לוי: הטלת הגבלות בידי הרשם לענייני המרכז.

נועה ברודסקי-לוי: (א) מנהל המרכז רשאי לפנות לרשם לענייני המרכז במחוז שבו נמצא מקום מגוריו או מקום עסקו של החייב, בבקשה להטיל על החייב הגבלה כאמור בסעיף קטן (ג), אחת או יותר, לשם גביית החוב, בהתקיים התנאים המפורטים להלן, ובלבד שלא יגיש בקשה כאמור אם נוכח כי החייב אינו בעל יכולת לשלם את החוב: "(1) הוא שוכנע, כי הטלת ההגבלה על החייב מוצדקת בנסיבות העניין, בהתחשב במידת הפגיעה בחייב, ומצא, בשים לב להלכים שננקטו לשם גביית החוב, לרבות הליכים לקבלת מידע על חייב, ככל הנדרש, כי אין אפשרות לנקוט הליכים אחרים לגביית החוב ושמידת פגיעתם בחייב פחותה.

נועה ברודסקי-לוי: "(2) החוב לא נפרע בתוך שנה מהיום שבו הומצאה לחייב דרישה נוספת לתשלום, לפי הוראות סעיף 5, ולעניין פיצוי כאמור בפסקה (6) להגדרה "חוב" שבסעיף 1 לחוק– בתוך 90 ימים מהיום האמור, ובלבד שהדרישה הנוספת הומצאה בהמצאה מלאה כהגדרתה בחוק ההוצאה לפועל".

נועה ברודסקי-לוי: זה תיקון שגם התקבל בעקבות הדיון הקודם, שהוחלט כאן לקצר את המועד, כשמדובר בפיצוי.

גלי ונטורה: ככל שזכור לי, בישיבה הקודמת אדוני אמר בכל הנוגע לפיצוי לפי פסקה (6), שזה הפיצוי של נפגעי עבירה, שאין צורך לחכות – לא 90 יום ולא פחות מזה.

דוד רותם: לא.

כרמית פולק-כהן: כתוב כאן: "ובלבד שהדרישה הנוספת הומצאה בהמצאה מלאה".

כרמית פולק-כהן: מה יותר המצאה מלאה מיום גזר הדין, בו הנאשם יושב בבית המשפט, ובו נאמר לו מפורשות, שהוא חייב פיצוי?

כרמית פולק-כהן: למה שזה לא יהיה 90 יום מיום גזר הדין?

כרמית פולק-כהן: אנחנו מוכנים לקבל את ה-90 יום, אנחנו רק אומרים: מיום גזר הדין.

כרמית פולק-כהן: מה הסיבה שלא תוטל מגבלה אחרי 90 יום, שבו החייב יידע, הומצא לו בפניו – לא בדואר, לא עם אישור מסירה.

ספי זינגר: מבחינתנו, הבקשה הזאת של מיום ההמצאה היא עמדה של משרד המשפטים, והמטרה שלה – החוק הזה בעצם רוצה לקבוע נוהל שבו מתחילים בהליכי גבייה רגילים, וכשהם לא נושאים פרי, אז עוברים להגבלות, ולכן ההמצאה המלאה היא ההמצאה של הליכי הגבייה, ובהמצאה הזאת נאמר לו – בתוך ההמצאה יהיה כתוב, שככל שהוא לא ישלם, יוטלו עליו ההגבלות, ולכן חשוב לנו שזה יהיה מיום ההמצאה.

דוד רותם: למה היא לא צודקת?

דוד רותם: יום מתן גזר הדין זה היום שבו האיש צריך להוציא פנקס צ'קים, ולשים על השולחן מזומנים.

ספי זינגר: הרעיון של ה-90 יום הוא משך זמן שאנחנו רוצים לקבוע אותו כמינימום של הליכי גבייה רגילים, שבו הליכי הגבייה האלה נעשים בלי פנייה להגבלות המיוחדות.

כרמית פולק-כהן: אבל בניגוד לחובות אחרים, פה הנאשם, על-פי חוק, בית המשפט מחויב לתת לו את גזר הדין בפניו, לכן הליך הגבייה החל, בניגוד לחובות אחרים.

ספי זינגר: אבל הליך הגבייה עדיין לא החל.

ספי זינגר: את צודקת ש- - -

דוד רותם: מה זה מעניין אותי?

דוד רותם: מצדי, אחרי 90 יום – למה אני צריך לעשות לו המצאה?

דוד רותם: האיש היה בבית המשפט, הוא יודע שהוא חייב 30 אלף שקל.

דוד רותם: יש לו 90 יום לשלם את החוב, ובהם אתם פועלים כרגיל.

דוד רותם: אחרי 90 יום אתם הולכים לרשם, מטילים את ההגבלות.

דוד רותם: למה אני צריך לעשות עוד המצאה מלאה?

דוד רותם: בסעיף 7א אנחנו מדברים על הטלת הגבלות בידי רשם לענייני מרכז, ואז אני אומר, שאם בתוך 90 מיום שזה נהיה חוב, לגבי פיצוי, הוא לא שילם, אני יכול להתחיל להטיל הגבלות.

דוד רותם: לגבי חייב רגיל, לא אכפת לי.

ספי זינגר: 7א(א)(1) קובע, ש"בשים לב להליכים שננקטו לשם גביית החוב, לרבות הליכים לקבלת מידע על החייב, ככל הנדרש, כי אין אפשרות לנקוט הליכים אחרים לגביית החוב".

ספי זינגר: דיברנו עם אריאל לנג כשהיינו בישיבה, ותקופת הזמן המינימלית שבה אפשר לקבוע שלא ניתן לנקוט הליכים אחרים לשם גביית החוב, היא שלושה חודשים, ולכן אנחנו רצינו לקבוע את אותם 90 יום כתקופה שקבועה בחוק, שרק מהמועד שלה אנחנו אומרים: נקטתי כבר את כל ההליכים האחרים.

ספי זינגר: ממתי מתחילים לנקוט – מההמצאה רגילה, מהרגע שבו מתחילים לנקוט הליכים.

ספי זינגר: המצאה מלאה זה השלב הראשון של הליכי הגבייה.

דוד רותם: לא.

דוד רותם: אם זו הכוונה שלכם, אני מוכן להכניס פה סעיף, שמשניתן גזר דין שהוטל בו חיוב על פיצוי בנוכחותו של הנאשם, זה המצאה מלאה.

דוד רותם: אין חוכמות.

דוד רותם: האיש יודע.

דוד רותם: המצאה מלאה זה רק כדי לוודא, שאני יודע שאני חייב את הכסף,ואומרים לי: תשלם.

דוד רותם: האיש היה בבית המשפט, כשניתן גזר הדין.

דוד רותם: למה אני צריך שוב לעשות לו המצאה?

דוד רותם: הרי איך אמרתם לי בחדר – כל ממשק כזה עולה המון כסף – בוא נחסוך כסף.

דוד רותם: כל המצאה כזו עולה המון כסף.

גלעד סממה: אנחנו לא מתנגדים להצעה של המועצה לשלום הילד.

דוד רותם: אז נתקן את זה.

נועה ברודסקי-לוי: הסיכום הוא שזה 90 ימים מיום מתן גזר הדין, אבל אני מבהירה, שמפסקה (1) עולה, שהמרכז לגביית קנסות ממילא אמור למצות את ההליכים שהוא יכול מבחינת עיקולים והכול, לפני שהוא פונה להטלת הגבלות.

ענת הר-אבן: רק שיובהר, שלא תמיד התיקים מועברים אלינו מייד עם גזר הדין; יש משך זמן עד שהם מועברים.

ענת הר-אבן: מהרגע שהם יגיעו אלינו.

דוד רותם: הנהלת בתי המשפט צריכה להיות – אבל היא גם כפופה למשרד המשפטים, אז משרד המשפטים ידאג לטפל בזה.

ענת הר-אבן: הם מוציאים שובר לחייב, הוא יכול לשלם בגזברות שלהם תוך פרק זמן מסוים.

ענת הר-אבן: רק אם לאחר אותו פרק זמן הם רואים שהוא לא שילם, אז הם מודיעים לנו על קיום אותו חוב, וכמובן, כמו שדיברנו, אם השופט לא פורס- - -

דוד רותם: משרד המשפטים יטפל בזה.

נועה ברודסקי-לוי: "(3) החייב לא הגיש בקשה לפי סעיפים 5ב, 5ג, 7ג או שבקשתו כאמור נדחתה, או שהחייב אינו עומד, בלא הצדק סביר, בתשלומים שנקבעו לו לפי הסעיפים האמורים.

נועה ברודסקי-לוי: "(4) החוב או החובות במצטבר של החייב, העומדים בתנאים הקבועים בפסקאות (2) ו-(3), עולים על 5,000 שקלים חדשים, ולעניין פיצוי כאמור בפסקה (6) להגדרה "חוב" שבסעיף 1 לחוק– 2,000 שקלים חדשים".

נועה ברודסקי-לוי: לגבי פיצוי לנפגעי עבירה, הוחלט על-ידי היושב-ראש בפעם הקודמת סכום נמוך יותר.

נועה ברודסקי-לוי: "(ב) שר המשפטים רשאי, בצו, לשנות את התקופות והסכומים הקבועים בסעיף קטן (א)(2)ו-(4), באישור ועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת".

נועה ברודסקי-לוי: "(ג) שוכנע הרשם לענייני המרכז שאליו הפנה מנהל המרכז בקשה לפי סעיף קטן (א), לאחר שניתנה לחייב אפשרות לטעון טענותיו בפניו, כי מתקיימים לגבי החייב התנאים האמורים באותו סעיף קטן וכי הטלת ההגבלה על החייב מוצדקת בנסיבות העניין, בהתחשב במידת הפגיעה בחייב, בשים לב להליכים שננקטו לשם גביית החוב, לרבות הליכים לקבלת מידע על החייב, ככל הנדרש, ומצא כי אין אפשרות לנקוט הליכים אחרים לגביית החוב שמידת פגיעתם בחייב פחותה, רשאי הוא להטיל על החייב הגבלה, אחת או יותר, כמפורט להלן, בהתאם לבקשת מנהל המרכז, והכל לתקופה ובתנאים שיקבע, ובלבד שלא יטיל הגבלה כאמור אם נוכח כי החייב אינו בעל יכולת לשלם את החוב.

נועה ברודסקי-לוי: "(1) הגבלת החייב מלקבל דרכון ישראלי או תעודת מעבר לפי חוק הדרכונים, התשי"ב-1952, מלהחזיק דרכון או תעודת מעבר כאמור או מלהאריך את תוקפם, ובלבד שיהיו תקפים לצורך שיבה לישראל; הגבלה זו לא תוטל אם שוכנע הרשם לענייני המרכז שהיציאה מישראל דרושה מטעמי בריאותו של החייב או של בן משפחה התלוי בו; (2) עיכוב יציאתו של החייב מן הארץ; הגבלה זו לא תוטל אם שוכנע הרשם לענייני המרכז שהיציאה מישראל דרושה מטעמי בריאותו של החייב או של בן משפחה התלוי בו; (3) הגבלת החייב כלקוח מוגבל מיוחד, כמשמעותו בחוק שיקים ללא כיסוי, התשמ"א-1981; (4)(א) הגבלת החייב מלעשות שימוש בכרטיס חיוב, כמשמעותו בחוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו-1986; לעניין זה, דין הגבלה כדין סיום חוזה כרטיס החיוב בהודעת החייב; הודעה על כך תינתן למנפיק בדרך שתיקבע, ויראו במועד קבלת ההודעה את מועד סיום החוזה.

נועה ברודסקי-לוי: "(ב) לא יראו הגבלה כאמור בפסקת משנה (א) כסיום חוזה בהודעת החייב, לעניין הוראות בחוזה שלפיהן הלקוח חייב בתשלום כלשהו בשל עצם קיצורה של תקופת השימוש בכרטיס החיוב, כגון חיוב החייב בתשלום עבור מתנות מותנות שימוש שקיבל מהמנפיק; (5) הגבלת החייב מלייסד תאגיד או מלהיות בעל עניין בתאגיד, במישרין או בעקיפין, לרבות יחד עם אחר או באמצעות אחר, ואם השתתף החייב בייסוד תאגיד או היה בעל עניין בתאגיד - מתן הוראות לעניין הפסקת כהונתו או חברותו בתאגיד; אין בהוראות לפי פסקה זו או בהפרתן כדי לגרוע מתוקפה של התאגדות או פעולה משפטית של תאגיד שבו היה החייב מייסד או בעל עניין כאמור; לעניין זה, "בעל עניין" – כמשמעותו בחוק ניירות ערך, התשכ"ח – 1968, ולגבי תאגיד שאין לו הון מניות – מי שהוא חבר בתאגיד או חבר הוועד או המנהלה של אותו תאגיד; (6) הגבלת החייב מלקבל, מלהחזיק או מלחדש רישיון נהיגה; הגבלה זו לא תוטל אם שוכנע הרשם לענייני המרכז כי הטלתה עלולה לפגוע פגיעה ממשית בעיסוקו של החייב וביכולתו לשלם את החוב או שרישיון הנהיגה חיוני לחייב, עקב נכותו או עקב נכות בן משפחה התלוי בו; לעניין זה יראו את מי שהוטלה עליו הגבלה מלהחזיק רישיון נהיגה כמי שרישיון הנהיגה שלו פקע מחמת אי-תשלום אגרה.

נועה ברודסקי-לוי: "(ד)(1) לא תוטל הגבלה אלא לאחר שהוזמן החייב לדיון בעניין וניתנה לצדדים הזדמנות לטעון את טענותיהם ולהגיש את ראיותיהם בפני הרשם; הודעה בדבר מועד הדיון בבקשה להטלת הגבלה תישלח לחייב בדואר רשום".

נועה ברודסקי-לוי: זה סעיף שהוספנו בעקבות הדיון הקודם.

נועה ברודסקי-לוי: "(2) הגבלה שהוטלה לפי סעיף קטן (ג) לא תיכנס לתוקף אלא לאחר שהרשם לענייני המרכז שלח לחייב התראה בדואר, וחלפו 30 ימים מיום המצאת ההתראה".

ענת הר-אבן: אם יש הדיון, למה צריך את ההתראה?

נועה ברודסקי-לוי: זו גם שאלה שאני רציתי לשאול, האם בכל זאת צריך את ההתראה, לפחות לגבי אותם מקרים, שמישהו לא התייצב.

ענת הר-אבן: אנחנו בדיון כותבים לו, שאם הוא לא התייצב לדיון – אין צורך בהתראה; המנגנון של ההתראה היה מנגנון לפני שהוועדה ביקשה את הדיון, לכן הוא מתייתר עכשיו.

ענת הר-אבן: שולחים הודעה בדואר רשום.

ענת הר-אבן: גם דיברנו על זה, שזה יחליף את מנגנון ההתראה, בדיון הקודם.

דוד רותם: טוב.

יעל קסטן-רבסקי: פה המנגנון זה רק דיון, או אם מישהו מגיש בקשה- - -

נועה ברודסקי-לוי: אני חושבת שאת (3) צריך להשאיר; צריך לשנות קצת אולי את הנוסח.

ענת הר-אבן: בהזמנה לדיון נרשום, שאם הוא לא יתייצב לדיון, הרשם יוכל להטיל את ההגבלה.

נועה ברודסקי-לוי: זה ברור, זה מחליף את נושא ההתראה, אבל מה שיעל אומרת, שכן רלוונטי, שאם מישהו מגיש בקשה לפריסה או לדחייה או לכאלה דברים- - -

ענת הר-אבן: בהזמנה לדיון אנחנו נרשום את כל הדברים האלה.

דוד רותם: אז במקום "בהתראה יצוין", אפשר לכתוב "בהזמנה לדיון יצוין כי הרשם...

דוד רותם: או שהחייב יגיש לרשם בקשה לפריסה או לדחייה".

נועה ברודסקי-לוי: אז את סעיף (2) מורידים, ואקריא את (3): " בהזמנה לדיון יצוין כי הוגשה בקשה להטיל על החייב הגבלה, אלא אם כן ייפרע החוב, או שהחייב יגיש לרשם בקשה לפריסה או לדחייה של החוב או לפטור מתשלום תוספת פיגורים, לפי סעיף 7ג וישכנע את הרשם כי הוא אינו בעל יכולת לשלם את החוב, או כי יש נסיבות אחרות לפריסה, לדחייה או לפטור או לביטול או שינוי ההגבלה, בהתאם להוראות הסעיף האמור, או שתינתן החלטה אחרת בידי הרשם".

נועה ברודסקי-לוי: אצטרך לעשות כמה שינויים, בהתאם לזה שמדובר לא בהתראה אלא בהזמנה לדיון.

סער פאוקר: בסעיף (3) כתוב: "בהתראה יצוין כי הרשם הטיל את ההגבלה".

נועה ברודסקי-לוי: אנחנו משנים את זה, שהוגשה בקשה להטלה.

נועה ברודסקי-לוי: "(ו) טען החייב במהלך דיון או בטענותיו בכתב כי אין לו יכולת לשלם את החוב, ביקש פריסה או דחייה של תשלום החוב, פטור מתשלום תוספת פיגורים, ביטול הגבלה או שינויה, רשאי הרשם לחקור במצבו הכלכלי של החייב, נכסיו, גובה הכנסתו ומקורותיה, יציאותיו מישראל וכניסותיו לישראל, חובותיו והוצאותיו כדי לברר את יכולתו של החייב לשלם את החוב.

נועה ברודסקי-לוי: לצורך ביצוע סעיף זה, יהיו לרשם סמכויות כאמור בסעיף 6".

נועה ברודסקי-לוי: כאן הוספנו תיקון שעשינו גם בחוק ההוצאה לפועל לגבי כרטיסי חיוב.

דוד רותם: את זה כבר העברנו.

נועה ברודסקי-לוי: העברנו את זה בחוק ההוצאה לפועל.

נועה ברודסקי-לוי: אנחנו חייבים להכניס את זה גם פה, אחרת זה לא ברור.

נועה ברודסקי-לוי: מדובר פה בעצם בתיקון שנעשה גם בחוק ההוצאה לפועל לגבי כרטיסי חיוב, כאשר הביטוח הלאומי – יש פילוט, מנפיק כרטיסי חיוב ובהם גמלה, ורצינו שתהיה אפשרות להנפיק את אותם כרטיסי חיוב גם לאנשים שהוטלה עליהם הגבלה מלקבל כרטיס חיוב, ואנו רוצים לעשות תיקון, כמו שנעשה בחוק ההוצאה לפועל.

נועה ברודסקי-לוי: אני הצעתי שנעשה תיקון לחוק הביטוח הלאומי, תיקון עקיף, לעניין הנושא שדברנו עליו בפעם הקודמת, עניין העיקולים.

נועה ברודסקי-לוי: אני מבינה שאין הסכמה כרגע לתקן את חוק הביטוח הלאומי?

ספי זינגר: עדיין לא דיברנו עם הרפרנט – לא תפסתי אותו.

נועה ברודסקי-לוי: כי מבחינה מהותית, זה משהו שנעשה כבר ממילא.

דוד רותם: זה נמצא בסעיף (ב).

נועה ברודסקי-לוי: אבל חשבנו שיותר נכון לתקן כך, ולהוריד את סעיף קטן (ב).

דוד רותם: תשאירי את זה ככה.

דוד רותם: עד שהם ידברו עם הרפרנטים, קודם כל בואי נעזור למסכנים האלה, ומשרד המשפטים בינתיים יחשוב, עד שהוא יעשה את זה.

נועה ברודסקי-לוי: אקריא את הסעיף: "סייג להגבלה על כרטיס חיוב.

נועה ברודסקי-לוי: (א) הגבלה לפי סעיף 7א לא תחול על כרטיס חיוב כהגדרתו בחוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו – 1986, שהערך הכספי שנטען בו הוא רק של גמלה או תשלום אחר מהמפורטים להלן, שלפי כל דין אינם ניתנים לעיקול כלל או שאינם ניתנים לעיקול למעט לשם תשלום חוב מזונות, או שקיימת לפי דין מניעה או הגבלה על עיקולם: (1) גמלת כסף או תשלום אחר המשולמים על ידי המוסד לביטוח לאומי; (2) גמלת כסף או תשלום אחר המשולמים על ידי מוסד אחר ממוסדות המדינה, שקבע שר המשפטים באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.

נועה ברודסקי-לוי: "(ב) חלה על גמלה או על תשלום אחר כאמור בסעיף קטן (א) מניעה לגבי עיקול לפרק זמן מסוים לפי כל דין, יחולו ההוראות לעניין המניעה גם על תשלום של הגמלה או התשלום האחר באמצעות כרטיס חיוב כאמור, בשינויים המחויבים.

נועה ברודסקי-לוי: "ביטול הגבלות.

נועה ברודסקי-לוי: 7ג.

נועה ברודסקי-לוי: (א) נפרע החוב תבוטל ההגבלה שהוטלה על החייב לפי הוראות סעיף 7א לחוק.

נועה ברודסקי-לוי: "(ב) נוכח הרשם כי החייב אינו בעל יכולת לשלום את החוב, יורה על ביטול הגבלה שהוטלה על החייב לפי הוראות סעיף 7א.

נועה ברודסקי-לוי: "(ג) בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א) יורה הרשם לענייני המרכז על ביטול הגבלה שהטיל לפי הוראות סעיף 7א, אם נוכח כי החייב עומד בתשלומים שנקבעו לו כדין; בוטלה הגבלה כאמור בסעיף קטן זה, רשאי הרשם לענייני המרכז להטילה מחדש, מיוזמתו או לבקשת מנהל המרכז, אם נוכח כי החייב הפסיק לעמוד בתשלומים כאמור; הגבלה שהוטלה מחדש לפי סעיף קטן זה תיכנס לתוקף בלא צורך במשלוח התראה לפי סעיף 7א(ד), אם טרם חלפה שנה מיום ביטולה.

נועה ברודסקי-לוי: הודעה בדבר הטלת ההגבלה תשלח לחייב בדואר.

נועה ברודסקי-לוי: חלפה שנה מיום ביטול ההגבלה, תישלח לחייב התראה בדואר".

ענת הר-אבן: ללא צורך במשלוח הזמנה לדיון; המילה "התראה" כבר איננה.

נועה ברודסקי-לוי: טוב.

יעל קסטן-רבסקי: אדוני, יש פה בעיה בסעיף, כי יש פה חשש, שמהרגע שמטילים את ההגבלה עד שהוא מקבל בדואר את ההתראה, הוא נוסע בלי רשיון, למשל, בלי לדעת מזה בכלל.

נועה ברודסקי-לוי: לכן הוספנו את העניין הזה, שתישלח לו הודעה בעניין הזה; זה לא התראה.

יעל קסטן-רבסקי: אבל ייקח זמן עד שההודעה תגיע אליו, ובזמן הזה בעצם, למשל, הוא נוסע בלי רשיון, בלי לדעת מזה.

דוד רותם: האיש הוזמן לדיון, נכון?

יעל קסטן-רבסקי: באיזשהו שלב הוא הפסיק לעמוד בתשלומים, ואני לא טוענת כאן נגד החידוש של ההגבלה, אבל נגד זה שצריך להודיע לו לפני- - -

ענת הר-אבן: לכן תיחמנו את זה בשנה.

ענת הר-אבן: הרי בחוק ההוצאה לפועל זה לא מתוחם בזמן בכלל.

נועה ברודסקי-לוי: אבל אולי צריך 15 יום, למשל, מאז שנשלחה לו ההודעה, כי באמת יכול להיות מצב שהוא לא יודע.

נועה ברודסקי-לוי: 15 יום מיום שנשלחה לו ההודעה.

גלי ונטורה: לעניין סעיף קטן (ב), "נוכח הרשם כי החייב אינו בעל יכולת לשלם את החוב, יורה על ביטול ההגבלה שהוטלה".

גלי ונטורה: מה בנוגע לחוב לפי פסקה (6) להגדרת "חוב"?

דוד רותם: למה לא?

גלי ונטורה: למה כן?

דוד רותם: כי אין לו אפשרות לשלם.

דוד רותם: מה את רוצה שאעשה – שאתלה אותו?

ענת הר-אבן: אז אין משמעות לשנה וללא שנה.

ענת הר-אבן: הרי בהתחלה היה ללא הגבלת זמן, ואז עשינו הבחנה מסוימת, אמרנו שבתוך פרק זמן של שנה החייב זוכר שהוא חייב לעמוד בתשלומים, ואחרי שנה היכולת שלו לזכור שהוא בהסדר- - -

דוד רותם: הוא הפסיק לשלם תוך ארבעה חודשים, והרשם חידש לו.

דוד רותם: אני ממשיך לנהוג.

דוד רותם: זה לא משנה, אם זה תוך שנה או לא תוך שנה.

ענת הר-אבן: אנחנו שולחים לו את ההחלטה.

דוד רותם: אנחנו צריכים לוודא שהוא קיבל את זה.

נועה ברודסקי-לוי: השאלה, אם אחרי שנה, מה שדובר עליו לפני כן, היה שאחרי שנה כן תישלח לו התראה, וזה לא ייכנס לתוקף- - -

ענת הר-אבן: לא צריך דיון נוסף.

דוד רותם: למה לא?

דוד רותם: אולי קרה משהו, השתנה מצבו - הוא כבר לא יכול לעמוד בתשלום.

ענת הר-אבן: שיגיש בקשה.

דוד רותם: עברה שנה, אנחנו קוראים לו, אומרים לו: נדון בזה מחדש.

נועה ברודסקי-לוי: השאלה, אם אנחנו מזמינים אותו לדיון, או כשמדובר על הגבלה שחודשה, האם אנחנו מסתפקים הפעם כן בהתראה, ולאפשר לו מספיק זמן להגיש בקשה, שאנחנו רוצים לקבוע דיון.

ספי זינגר: יכול להיות שהשתנו הנסיבות, הוא אמור לבוא, ולבקש בקשה אחרת.

נועה ברודסקי-לוי: עם התראה או הזמנה לדיון?

דוד רותם: זו תהיה התראה, ובהתראה יצוין, שהוא רשאי להגיש בקשה, ואם הוא יגיש בקשה, יהיה צריך לדון בבקשה שלו.

נועה ברודסקי-לוי: לאחר שנה זו תהיה התראה, ומתחת לשנה זו תהיה הודעה על חידוש ההגבלה, והיא תיכנס לתוקף 15 ימים לאחר משלוח ההודעה בעניין.

נועה ברודסקי-לוי: "(ד) הרשם לענייני המרכז רשאי לבטל הגבלה שהטיל לפי הוראות סעיף 7א, מיוזמתו או לבקשת הצדדים, וראשי הוא להתנות את הביטול בתנאים שיקבע, אם מצא שהדבר מוצדק בנסיבות העניין.

נועה ברודסקי-לוי: "(ה) בוטלה הגבלה שהוטלה על חייב, לפי הוראות סעיף זה, ימציא מנהל המרכז, מיד, ולא יאוחר מתום 24 שעות מעת ביטולה, הודעה על כך לגורמים הנוגעים בדבר, לפי העניין, וכן ישלח הודעה על כך לחייב ולמרכז".

נועה ברודסקי-לוי: אנחנו שינינו את זה – הרי בהצעת החוק הממשלתית היה, שמי שימציא זה הרשם, ובעקבות הדיון הקודם שיניתי את זה למנהל המרכז, ואז נכון להוריד את זה בסוף: "וכן ישלח הודעה על כך לחייב", כי המרכז כבר בעצם מיודע על כך.

נועה ברודסקי-לוי: "בהודעה לחייב יצוין כי אם החייב יפסיק לעמוד בתשלומים כאמור, רשאי הרשם להטיל את ההגבלה מחדש ללא צורך במתן התראה בהתאם לאמור בסעיף קטן (ג).

נועה ברודסקי-לוי: "סמכות הרשם לענייני המרכז לפרוס חוב, לדחות את המועד לתשלומו או לפטור מתשלום תוספת פיגורים.

נועה ברודסקי-לוי: 7ד.

נועה ברודסקי-לוי: (א) הוגשה לרשם לענייני המרכז, בקשה כאמור בסעיפים 7 או 7א וטרם התקבלה החלטתו בבקשה, או החליט הרשם בבקשה כאמור למנות כונס נכסים או להטיל הגבלות והמינוי או ההגבלות עומדים בתוקפם, רשאי הוא, לבקשת החייב, לפרוס את החוב, לדחות את מועד תשלומו, או ליתן פטור מתוספת פיגורים, בהתאם להוראות סעיפים 5ב או 5ג, בשינויים המחויבים; הגיש החייב לרשם לענייני המרכז בקשה כאמור ונוכח הרשם כי החייב אינו בעל יכולת לשלם את החוב, יורה על פריסת החוב, על דחיית מועד תשלומו או על מתן פטור מתוספת פיגורים, לפי העניין.

נועה ברודסקי-לוי: "(ב) הוגשה לרשם לענייני המרכז בקשת החייב לפריסת החוב, דחיית תשלומו או לפטור מתשלום תוספת פיגורים כאמור בסעיף זה, רשאי הוא מיזמתו או לבקשת נציג המרכז או החייב, לחקור במצבו הכלכלי של החייב, נכסיו, גובה הכנסתו ומקורותיה, יציאותיו מישראל וכניסותיו לישראל, חובותיו והוצאותיו כדי לברר את יכולתו של החייב לשלם את החוב.

נועה ברודסקי-לוי: לצורך ביצוע סעיף זה, יהיו לרשם סמכויות כאמור בסעיף 6 לחוק.

נועה ברודסקי-לוי: בדיקת יכולתו של החייב תהיה בפומבי או בדלתיים סגורות כפי שיורה הרשם.

נועה ברודסקי-לוי: "סדרי דין לפני הרשם לענייני המרכז.

נועה ברודסקי-לוי: 7ה.

נועה ברודסקי-לוי: שר המשפטים יקבע את סדרי הדין לפני הרשם לענייני המרכז; לא הותקנו תקנות לפי סעיף זה, בעניין מסוים, יפעל הרשם לענייני המרכז באותו עניין בדרך הנראית לו הצודקת והמועילה ביותר.

נועה ברודסקי-לוי: "ערעור על החלטת הרשם לענייני המרכז.

נועה ברודסקי-לוי: 7ו.

נועה ברודסקי-לוי: (א).

נועה ברודסקי-לוי: החלטות הרשם לענייני מרכז ניתנות לערעור לפני בית משפט השלום, ברשות רשם המרכז או שופט בית משפט שלום; אולם ערעור על החלטות שניתנו לפי סעיפים 7 באשר לכינוס נכסים של דירת מגורים, 7א(ג)(1) ו-(2) ולפי סעיף 58 לחוק ההוצאה לפועל תהיינה בזכות.

נועה ברודסקי-לוי: "(ב) הוגש ערעור לפי סעיף זה או בקשת רשות ערעור, אין בכך כדי לעכב הליך לפי חוק זה, ואולם רשאי הרשם לענייני המרכז או בית המשפט שהוגש לפניו הערעור או בקשת רשות ערעור להורות על עיכוב ההליך, ורשאי הוא להתנות את העיכוב במתן ערובה להנחת דעתו.

נועה ברודסקי-לוי: "תחילתו של חוק זה ארבעה חודשים מיום פרסומו".

דוד רותם: למה?

נועה ברודסקי-לוי: זה מה שהם ביקשו.

ענת הר-אבן: ההיערכות שלנו להקים את כל מערך המחשוב.

דוד רותם: אין בעיה.

דוד רותם: מה התאריך היום?

דורית ואג: החוק יעבור שנייה ושלישית רק בנובמבר.

ענת הר-אבן: דיברנו על זה – כל המנגנון השתנה.

יעל קסטן-רבסקי: לעניין זכות ערעור, אנחנו רוצים לשאול, למה לעניין כל ההגבלות לא לעשות את זה ערעור בזכות?

יעל קסטן-רבסקי: הגם שזה לא קיים בהוצאה לפועל, ואנחנו לא יודעים, אנחנו חושבים שגם שם, כמו שדיברנו רבות, ההגבלה על רשיון נהיגה היא חמורה וקשה, גם הגבלה על צ'קים וכו', והיינו רוצים שזה יהיה בזכות- - -

ענת הר-אבן: עשינו הקבלה.

דוד רותם: צריך לגבות חובות.

דוד רותם: חובות זה דבר שצריך לשלם אותו.

יעל קסטן-רבסקי: אנחנו מדברים על ערעורים, שיכול להיות שהם מוצדקים- - -

דוד רותם: אז יגישו בקשת רשות, ואז יקבלו את הרשות, אם הם מוצדקים; אם הם לא מוצדקים, חבל על הזמן.

דוד רותם: לתת פה ערעור בזכות – המשמעות היא שהערעורים האלה אף פעם לא יישמעו, כי זה בסך הכול יטיל עוד עומס על בתי המשפט, אז בכל דבר כזה גם יגישו בקשה לעיכוב ביצוע בינתיים- - -

יעל קסטן-רבסקי: גם ככה יש פה סמכות לרשם לעכב הליכים.

דוד רותם: יש סמכות, אבל זה שונה – כאשר אתה מגיש את הערעור בזכות, יש לך זמן, ואז אתה מגיש את הבקשה לעיכוב, ובתי המשפט כורעים תחת הנטל – לא רק שלא גובים את החובות, גם אחר כך הורסים את מערכת המשפט.

יעל קסטן-רבסקי: ולעניין החקירה, החייב פה יוזמן לחקירת יכולת בפני הרשם?

ענת הר-אבן: אין פה מנגנון של חקירת יכולת, לכן הכנסנו את מנגנון- - -

יעל קסטן-רבסקי: איך תתנהל הבדיקה הזאת?

יעל קסטן-רבסקי: הוא יוזמן לדיון, ויידרש להמציא מסמכים, ותהיה בדיקה?

ענת הר-אבן: הוא צריך להגיש מסמכים.

ענת הר-אבן: אין חובת חקירת יכולת.

ענת הר-אבן: מזמינים את החייב לדיון, שם אפשר לברר את היכולת שלו.

דוד רותם: יש ב-7(ה): שר המשפטים יצטרך להתקין תקנות.

ענת הר-אבן: ואם החייב מגיש בקשה לפריסה, גם מבררים את היכולת שלו.

יעל קסטן-רבסקי: אני רק שואלת, באיזה מנגנון- - -

ענת הר-אבן: זה לא בהזמנה לחקירת יכולת אלא בהזמנה לדיון לפני ההגבלות, ואם מגיש כל מיני בקשות, מזמינים או מבררים על סמך המסמכים שלו.

נועה ברודסקי-לוי: זה בעקבות בקשה שלו.

ענת הר-אבן: אין כל המנגנון שעוטף את חקירת היכולת בחוק המרכז.

נועה ברודסקי-לוי: "על הליכי כינוס נכסים לפי סעיף 7 לחוק העיקרי, כנוסחו ערב יום התחילה, שהיו תלויים ועומדים ערב היום האמור, ימשיכו לחול הוראות החוק העיקרי, כנוסחו ערב יום התחילה".

נועה ברודסקי-לוי: תיקון אחרון הוא רק לגבי הכותרת של סעיף 8 לחוק המרכז לגביית קנסות: "עיכוב יציאה מן הארץ" – מוצע להוסיף שם: "לשם מניעת סיכול הגבייה".

דוד רותם: טוב.

דוד רותם: יש הערות?

דוד רותם: מתי נצביע – בחודש הבא?

דורית ואג: להצביע אתה יכול עכשיו.

דוד רותם: מה אומר משרד המשפטים – אפשר להצביע?

גלעד סממה: נשמח להצביע.

דוד רותם: אז אני דוחה את ההצבעה.

דוד רותם: ..

דוד רותם: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

דוד רותם: אושר פה אחד.

דוד רותם: תודה רבה, הישיבה נעולה.