ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 423, 2011-07-04 12:30

דוד רותם: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

דוד רותם: על סדר היום תקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת הארץ) (הוראת שעה), התשע"א-2011 היום אנחנו משלימים את מלאכת הקודש של חברת הכנסת שלי יחימוביץ.

דוד רותם: מי רוצה להסביר לנו את התקנות?

ירון גולן: התקנות נסמכות על תיקון חקיקה שנעשה לחוק חובת מכרזים והן בעצם מסדירות את הדרך בה משרד הביטחון והמשרד לביטחון פנים יעשו מכרזים שקשורים לטקסטיל, מה שקרוי טקסטיל ביטחוני.

ירון גולן: התקנות מסדירות איך זה יקרה.

ירון גולן: הוסכם שהתקנות האלה יהיו בתוקף לשנתיים.

דוד רותם: יש לי כמה שאלות והן בעיקר לסעיף 4, סייג לתחולה, או לגבי סעיף 5.

ירון גולן: התקנות האלה נכתבו אחרי עמל ויזע עם הרבה פשרות מכל מיני כיוונים וצדדים וזה הנוסח המוסכם אליו הגענו בהסכמת התאחדות התעשיינים וגם חברת הכנסת שלי יחימוביץ הייתה מעורבת בזה.

ירון גולן: זה איזשהו משא ומתן שבסוף אלה התוצרים שלו.

שלי יחימוביץ': כן, לרבות סוגי בד שונים.

דוד רותם: "עסקה של משרד לביטחון פנים, משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר וקיים רק ספק אחד בישראל העומד בדרישות המזמין והוא ספק של טובין תוצרת הארץ העומד בדרישות תקנות אלה וכולי".

דוד רותם: אז זה לא יחול?

ירון גולן: כן.

דוד רותם: אם יש רק ספק אחד שמספק תוצרת הארץ, לא צריך להזמין אצלו?

דוד רותם: אפשר ללכת למישהו אחר?

שלי יחימוביץ': אז יש סייגים.

שלי יחימוביץ': הוא לא יוכל לקבוע.

ירון גולן: אם אני אהיה חייב ללכת אליו, אין לו הגבלה על המחיר.

דוד רותם: בסדר.

דוד רותם: שלי, זה מניח את דעתך?

שלי יחימוביץ': זה אחרי כל כך הרבה פשרות ומשאים ומתנים שאני לא רוצה לקרוא תיגר על ההסכמות האלה.

דוד רותם: בסדר.

דוד רותם: אדוני היועץ המשפטי, יש לך הערות?

אלעזר שטרן: מעבר למספר הערות טכניות וניסוחיות יש לי שתי הערות.

אלעזר שטרן: הערה ראשונה שאמרתי אותה גם בתיקון לחוק שעשינו.

אלעזר שטרן: למיטב הבנתי יש כאן בעיה של סמכות באחת מהתקנות, בתקנה 3(א), סעיף קטן (ג), שמתייחסת למערכת הביטחון.

אלעזר שטרן: החוק, כפי שנערך בו התיקון, מדבר על העדפה של טקסטיל מתוצרת הארץ.

אלעזר שטרן: למיטב הבנתי, הפרשנות של המילה העדפה לא מאפשרת חסימה מוחלטת של מציעים מלגשת למכרזים.

אלעזר שטרן: העדפה, זה להעניק חמישים אחוזים במחיר עדיפות למציע מתוצרת הארץ אבל לא לחסום אותו לחלוטין.

שלי יחימוביץ': אז מה הבעיה?

אלעזר שטרן: אני אסביר.

אלעזר שטרן: החוק המסמיך מאפשר לקבוע תקנות בעניין העדפה.

אלעזר שטרן: התקנה שמדברת על מערכת הביטחון, לא מדברת על העדפה אלא על חסימה מוחלטת של מציעי חוץ מלגשת למכרז.

שלי יחימוביץ': אני חולקת עליך.

שלי יחימוביץ': אני חושבת שזה עניין של סמנטיקה והעדפה הוא שם גג.

אלעזר שטרן: אם חברת הכנסת תיתן לי לסיים את דבריי, אני אסביר את הדברים.

אלעזר שטרן: בעניין הזה זה כבר הוצג בפני הוועדה בדיון הקודם.

אלעזר שטרן: משרד המשפטים הציע את הפרשנות שלו שהיא דומה למה שאת מציעה, שההעדפה יכולה לכלול גם העדפה של מאה אחוזים.

אלעזר שטרן: למיטב הבנתי – אני גם אפנה אתכם לסעיף בחוק – פרשנות כזאת היא לא אפשרית בחוק.

אלעזר שטרן: סעיף 3(א) לחוק, לא לתקנות, סעיף קטן (א1), פסקה (3), יש שם הבחנה ברורה בחוק בין הוראות בעניין העדפה לבין הוראות לעניין הגבלת מכרזים למציעים.

אלעזר שטרן: זאת אומרת, בחוק עצמו יש סעיף שקובע שהפרשנות לדעתי היחידה שיכולה להעלות ממנו היא שיש הבדל בין העדפה לבין הגבלה.

אלעזר שטרן: אלמלא הסעיף הזה, הייתי מקבל את הדברים שנאמרו כאן אבל ככל שיש את הסעיף הזה, זאת היא ההצעה שלי, שעד התיקון לחוק אני גם הצעתי שנכתוב באותה צורה את החוק עצמו.

שלי יחימוביץ': בסדר, אבל ההצעה שלך לא התקבלה.

אלעזר שטרן: הסמכות היא שלכם.

דוד רותם: זאת חוות דעתו של היועץ המשפטי.

דוד רותם: אדוני היועץ המשפטי, אני אומר לך משהו.

דוד רותם: אני קורא את מכתבו של שר האוצר וכתוב בו: לאחר שהתקבל אישור ממחלקת חקיקת המשנה במשרד המשפטים, הוא מניח את התקנות האלה.

דוד רותם: תוגש עתירה לבג"ץ כנגד התקנות ויטענו על חריגה מסמכות.

דוד רותם: לא אני צריך להגן על התקנות האלה אלא משרד המשפטים שחושב שהתקנות הן בסדר יצטרך להגן עליהן.

דוד רותם: מכיוון שאנחנו עוסקים בתוצרת הארץ, אני מניח שגם בג"ץ יבין שהכוונה שלנו היא שהעדפה, פירושו של דבר גם הנושא הזה, ואני חושב שגם חברת הכנסת יחימוביץ חושבת כך.

אלעזר שטרן: זאת הייתה הערה אחת.

אלעזר שטרן: הערה שנייה, לגבי התקופה של התקנות המוצעות.

אלעזר שטרן: לפי סעיף 3 לתקנות המוצעות, התקנות אמורות לחול במהלך תקופה של שנתיים.

אלעזר שטרן: יש עם זה בעייתיות מסוימת.

אלעזר שטרן: כזכור, התיקון לחוק שעשינו הוא תיקון של הוראת שעה לתקופה של שנתיים.

אלעזר שטרן: מכיוון שהתקנות הן מכוחו של החוק המסמיך, הן לא יכולות להיות ארוכות בחיים שלהן מאשר החוק המסמיך.

אלעזר שטרן: צריכה להיות התאמה בין התקופה של התקנות והתקופה של החוק.

אלעזר שטרן: ככל שהחוק מסתיים, למיטב זיכרוני, בסוף דצמבר 2012, גם התקנות שבאות מכוחו של התיקון לחוק יכולות להיות תקפות רק עד סוף דצמבר 2012 ולא מעבר לכך.

שלי יחימוביץ': אדוני היושב ראש, אני יכולה להתייחס?

דוד רותם: כן.

דוד רותם: אולי בהזדמנות זאת נתקן גם את החוק ונקבע שהחוק יחול כל עוד התקנות חלות.

שלי יחימוביץ': אני מבינה את הטענה המשפטית.

שלי יחימוביץ': יחד עם זאת, התחולה של החוק יכולה לחול רק מרגע החלת התקנות.

אלעזר שטרן: לא.

אלעזר שטרן: החוק נכנס לתוקף.

שלי יחימוביץ': חוק נכנס לתוקף בלי התקנות?

אלעזר שטרן: כן.

שלי יחימוביץ': איך אפשר ליישם אותו?

אלעזר שטרן: שאלת היישום היא שאלה שונה משאלת הכניסה לתוקף.

אלעזר שטרן: החוק נכנס לתוקף.

שלי יחימוביץ': החוק הוא לא הצהרת חוק אלא זה חוק שמאושר והופך לחקיקה מחייבת.

שלי יחימוביץ': אנחנו בעצם מתחילים ליישם את החוק החל מרגע אישור התקנות.

דורית ואג: לא, חודשיים אחרי.

שלי יחימוביץ': בסדר.

שלי יחימוביץ': לכן אני מבקשת מכם דווקא למצוא מוצא משפטי שיאפשר לנו להתקין את התקנות שנתיים מיום היכנסן לתוקף כי זאת הייתה כוונת המחוקק ואנחנו יודעים את זה.

דורית ואג: לקח להם מאוד מהר להביא את התקנות.

שלי יחימוביץ': נכון.

דוד רותם: אנחנו נכניס לפרוטוקול את האמרה הזאת ונאמר שבעצם זאת הכוונה.

דוד רותם: אחר כך משרד המשפטים, משרד הביטחון והמשרד לביטחון פנים יבדקו איך ליישם את זה בכל התקופה.

דוד רותם: אם תהיה בעיה, הם יבואו אלינו כדי שנאריך את הוראת השעה, אבל תעשו את זה מהר ולא ביום האחרון.

דוד רותם: משרד המשפטים.

חנן ארליך: ההערה של היועץ המשפטי נכונה.

חנן ארליך: התקנות יפקעו כאשר החוק יפקע וזה יהיה בסוף דצמבר 2012.

דוד רותם: מתי אתם מביאים תיקון לחוק כך שזה לא יפקע ב-2012?

חנן ארליך: אני לא יכול להתחייב עכשיו על תאריך.

דוד רותם: זה דבר נורא פשוט.

דוד רותם: לא צריך אפילו תזכיר גדול מדיי בשביל זה.

דוד רותם: זה שלוש שורות בתזכיר.

חנן ארליך: אני מסכים שזה תיקון פשוט אבל דרוש תיקון חקיקה אם רוצים שהתקנות יימשכו שנתיים.

שלי יחימוביץ': אבל הכוונה הייתה שהן יימשכו שנתיים ואילו כעת בפועל הן יימשכו פחות משנה וחצי.

דוד רותם: שלי, הצעת חוק חדשה, להאריך את החוק הזה לשנתיים מיום כניסתן לתוקף של התקנות.

שלי יחימוביץ': הניסיון מלמד שלקח לי ארבע שנים לחוקק את החוק הזה.

דוד רותם: לא בוועדה הזאת.

אלעזר שטרן: עוד הערה טכנית אחת.

אלעזר שטרן: סעיף 4 לתקנות צריך להיות לא כמשהו חיצוני לתקנות אלא כחלק מהתקנות.

אלעזר שטרן: זאת אומרת, הסייגים לתחולה צריכים להיות חלק מהתיקון ולא משהו חיצוני לתקנות.

אלעזר שטרן: זאת הערה טכנית לחלוטין.

ירון גולן: זה עבר את משרד המשפטים אבל זה אפשרי.

אלעזר שטרן: זה צריך להיות חלק מתקנה 3(א).

דוד רותם: זה חלק מתקנה 3(א).

אלעזר שטרן: סעיף 1 מתקן את התקנות וסעיף 4 לא מתקן את תקנות חובת המכרזים אלא הוא סעיף חיצוני לו.

אלעזר שטרן: הוא צריך להיות בפנים.

דוד רותם: נשנה את המספרים.

אלעזר שטרן: נכון.

אלעזר שטרן: זה מה שאמרתי.

אלעזר שטרן: צריך להכניס את זה כסעיף קטן (ו).

דוד רותם: כן.

דוד רותם: זה יהיה סעיף (ו).

דוד רותם: סעיף 4 יהפוך להיות סעיף (ו) בתקנה 3(א).

דוד רותם: למה תחילתן של תקנות אלה שישים יום מיום פרסומן?

דוד רותם: זה המון זמן.

דוד רותם: אתם צריכים כל כך הרבה זמן כדי להתארגן?

מאיר שטרית: צריך לראות מה העמדה של משרד הביטחון והמשרד לביטחון פנים ואיך הם נערכים עם המכרזים שלהם להטמיע את התיקון החדש.

דוד רותם: עד שזה יפורסם, יעבור חודש.

דוד רותם: עד שזה ייכנס לתוקף, עוד חודשיים וכבר גמרנו את השנה והתקנות האלה, במקום על שנתיים יחולו רק על שנה אחת.

דוד רותם: השאלה אם אתם באמת צריכים שישים ימים.

דוד רותם: השאלה אם שלושים ימים לא מספיקים לכם.

ניצה פלג: יש לי חשש שלא, כי אנחנו צריכים להפעיל הוראות ואנחנו צריכים להיערך לזה.

ניצה פלג: זה לא משהו שעובד מהיום למחר.

דוד רותם: זה גם לא מתפרסם היום ומחר.

דוד רותם: גם אם אני מאשר את זה היום.

ניצה פלג: בסדר, אבל רק אחרי שאתם מפרסמים את זה ברשומות, רק אז אנחנו יכולים להפוך את זה להוראה של משרד הביטחון.

דוד רותם: לא, אתם יכולים בעוד שבע דקות להפוך את זה כי אני מודיע לך שאיך שאנחנו נאשר את זה, זה גם יפורסם באותו נוסח וזה לא ישתנה.

ענבל גלעדי: עד אתמול חשבנו שיש נוסח שלא אמור להשתנות אבל דברים השתנו לאור הערות הוועדה.

דוד רותם: אחרי אישור הוועדה אנחנו כבר לא יכולים לשנות שום דבר.

דוד רותם: המשרד לביטחון פנים, מה אתכם?

עודד ברוק: בסדר.

עודד ברוק: שלושים ימים מספיקים.

דוד רותם: לכם מספיקים שלושים ימים.

דוד רותם: אם כן, בתקנה 2 זה יהיה שלושים ימים מיום פרסומן.

דוד רותם: יש עוד הערות?

ענבל גלעדי: כן.

ענבל גלעדי: לאור הערות שטרן שקיבלנו בשבוע שעבר, העברנו את התייחסותנו וגילינו כמה תיקונים קטנים שההתאחדות מסכימה לגביהם שאפשר לתקן אותם ולמיטב הבנתנו גם משרד האוצר ומשרד המשפטים מסכימים להם.

ענבל גלעדי: ההערה הראשונה היא לעניין ההגדרה של המונח מערכת הביטחון בכותרת של התקנה.

ענבל גלעדי: התקנות האלה עוסקות לא רק במשרד הביטחון ובצה"ל אלא גם במשרד לביטחון פנים.

ענבל גלעדי: לכן המונח מערכת הביטחון לא מתאים וצריך לתקן אותו.

אלעזר שטרן: אפשר להשמיט את זה ולכתוב שהכותרת תהיה רכישת טקסטיל.

ענבל גלעדי: אפשר.

דוד רותם: בסדר.

ירון גולן: בחוק יש הגדרה למערכת הביטחון.

ענבל גלעדי: אנחנו גם נדבר על ההגדרה.

אלעזר שטרן: הכותרת לא תהיה רכישת טקסטיל למערכת הביטחון אלא רכישת טקסטיל.

ירון גולן: מעירה כאן מירי שזה יכול קצת לבלבל כי התקנות האלה, התחולה שלהן היא לגבי מערכת הביטחון.

ירון גולן: אולי לא לכתוב מערכת הביטחון אבל כן צריך איזשהו משהו.

ענבל גלעדי: אין בעיה.

ענבל גלעדי: מבחינתנו אפשר לומר גם משרד הביטחון, המשרד לביטחון פנים, ואם צריך אפשר גם להוסיף שירות בתי הסוהר וכולי.

אלעזר שטרן: במקומות אחרים המשטרה ושירות בתי הסוהר נחשבים למערכת הביטחון.

ענבל גלעדי: לא, הם לא.

ענבל גלעדי: תכף נדבר על ההגדרה.

ענבל גלעדי: ההערה הזאת מתקשרת להערה הבאה שמדברת על המונח מערכת הביטחון.

ענבל גלעדי: בנוסחים הקודמים ובמשא ומתן מול התאחדות התעשיינים דובר על כך שמבחינת משרד הביטחון, הגופים שיחולו עליהם תקנות הטקסטיל, הם בעצם משרד הביטחון וצה"ל כאשר הגדרת מערכת הביטחון בחוק, חוק חובת המכרזים, היא הגדרה רחבה יותר.

ענבל גלעדי: לכן לפחות בנוסחים הקודמים – אני לא יודעת למה זה הושמט, אבל זאת טעות ואנחנו מסכימים שזאת טעות וצריך להחזיר את ההגדרה למקום – ההגדרה לעניין תקנות הטקסטיל היא מערכת הביטחון כאשר הכוונה היא למשרד הביטחון וצה"ל בלבד.

דוד רותם: לא.

דוד רותם: גם המשרד לביטחון פנים.

ענבל גלעדי: לא.

ענבל גלעדי: כשמדברים על מערכת הביטחון בתקנות, מתייחסים אלינו.

ענבל גלעדי: כשרוצים להגיד המשרד לביטחון פנים, כתוב בתקנות המשרד לביטחון פנים.

ענבל גלעדי: צריך להגדיר את מערכת הביטחון כך שהכוונה היא למשרד הביטחון ואז בתקנות מוגדר משרד הביטחון שזה משרד הביטחון וצה"ל, או בכל מקום שכתוב מערכת הביטחון – לתקן.

ענבל גלעדי: אני חושבת שיותר נכון לעשות את זה כהגדרה פנימית לתקנות.

דוד רותם: נכניס הגדרה פנימית לתקנות.

ענבל גלעדי: אנחנו מסכימים שזה בסדר ואין עם זה בעיה.

ענבל גלעדי: זה מתחבר להערה שלכם לגבי הכותרת.

ענבל גלעדי: דבר נוסף זה עוד משהו שהושמט במעבר בין הנוסחים ואין לנו ויכוח שצריך להחזיר אותו.

ענבל גלעדי: זה חודד בעקבות ההערה של שטרן לגבי החלופות שלגבי האומדן, איך עושים את אומדן סכום העסקה.

ענבל גלעדי: החלופה הראשונה מדברת על המחיר לפיו התקשרה לאחרונה מערכת הביטחון עם ספק של טובין מתוצרת הארץ, אבל הושמטו המלים לאחר עדכונו, מלים שצריכות להיות שם כי אז ברור מהי אותה תקופה ולא משנה אם עברה שנה או שנתיים מאז ההתקשרות האחרונה.

ענבל גלעדי: ה-לאחר עדכונו בעצם מביא למצב שהאומדן הוא סביר, הגיוני ועדכני נכון לאותו מועד.

ענבל גלעדי: גם על זה אין לנו ויכוח שאלו מלים שהיו וצריך להחזיר אותן גם בניסוח הנוכחי.

ענבל גלעדי: דיברנו על הנושא של העדפה לעומת חסימה.

ענבל גלעדי: אין לנו בעיה להישאר במה שכבר הוסכם.

ענבל גלעדי: לגבי האישור על המרכיב הישראלי, נשאלנו שאלה לגבי הצעת המציע – אין בעיה.

ענבל גלעדי: לגבי הנושא של התחולה, אנחנו מבינים שאתם עושים את זה דרך הארכת החוק.

דוד רותם: לא תהיה לנו ברירה.

דוד רותם: בינתיים אנחנו קובעים שלושים ימים.

ענבל גלעדי: כשאתם מתקנים את הנושא של תקנה 4 של סייג לתחולה ומעבירים את זה ל-(ו), כפי שאמרתם עכשיו, תשימו לב שצריך גם לתקן את המלים, במקום "תקנות אלו לא יחולו במקרים אלה", לומר "תקנה זו לא תחול במקרים אלה" כי בסך הכול מדובר בתקנה 3(א) ולא בסט של תקנות, כך שיותר נכון לנסח את זה כך.

חנן ארליך: לגבי המלים "לאחר עדכונו", חקיקת משנה אצלנו אמרו שהמלים האלה מצריכות תוספת שמסבירה מה זה עדכונו.

ענבל גלעדי: זה מינוח שמופיע היום בתקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת הארץ) וההגדרות לקוחות משם.

ענבל גלעדי: זה לא משהו שהמצאנו אותו לעניין הזה.

חנן ארליך: אין סעיף הצמדה?

ענבל גלעדי: אני אראה לכם היכן.

חנן ארליך: היא אמרה שאין בעיה להוסיף לאחר עדכונו אבל אז צריך להוסיף סעיף הצמדה.

ענבל גלעדי: אפשר להוסיף את זה.

ענבל גלעדי: זאת לא בעיה.

קריאה: אצלנו זה ברור שזאת רק הצמדה.

ענבל גלעדי: העתקנו את זה מסעיף קיים עם התאמות לדברים שהתעשיינים ביקשו.

ירון גולן: בסדר, אבל צריך להוסיף סעיף הצמדה.

ענבל גלעדי: אפשר להפנות את זה למה שיש.

דוד רותם: להפנות לתקנה בתקנות מערכת הביטחון.

קריאה: זה סעיף 13.

ענבל גלעדי: כן, סעיף 13(ב).

ענבל גלעדי: הניסוח מתבסס על תקנה 13(ב) לתקנות חובת המכרזים (התקשרויות מערכת הביטחון).

ענבל גלעדי: החלופה הראשונה שמדברת על המחיר בישראל שעל פיו התקשר בעבר משרד הביטחון לאחר עדכונו.

ירון גולן: את יכולה להפנות לשם.

ענבל גלעדי: האמת היא שרצינו להפנות לשם אבל בגלל אדפטציות אליהן הגענו לבקשת התאחדות התעשיינים, פשוט העתקנו.

ענבל גלעדי: אפשר לעשות לאחר עדכונו כפי שמעדכנים.

מאיר שטרית: יש תקנה שמפנה ואומרת איך נעשה העדכון?

ענבל גלעדי: אני אבדוק.

ענבל גלעדי: אני רואה שלא.

ירון גולן: לא צריך לחזור על טעות.

ענבל גלעדי: אני לא בטוחה שזאת טעות.

ירון גולן: העירו לנו הערה נכונה.

ירון גולן: אם זה לאחר עדכונו, צריך איזשהו סעיף שמסביר מה העדכון.

קריאה: לא.

קריאה: לעניין תיקון של תקנות חובת המכרזים של מערכת הביטחון, יש ועדה משותפת למשרד הביטחון ולמשרד האוצר.

קריאה: אם אתם רוצים להעלות את זה דרך הנציגים שלכם בוועדה – ליאורה גיא או יריב נחמה – בבקשה.

ירון גולן: לא רוצים לתקן.

ירון גולן: אתם רוצים להעתיק משם משהו שיהיה כאן.

ירון גולן: לא מתקנים שם.

דוד רותם: לא, אנחנו לא מתקנים שם.

ירון גולן: כשהוא אומר טעות, הוא מתכוון לכך שלא הסבירו שם מה זה עדכון.

דוד רותם: צריך להסביר כאן את הנושא של לאחר עדכונו ואיך מצמידים למדד.

ניצה פלג: זאת לא הצמדה למדד.

ניצה פלג: זאת הצמדה לסל.

ניצה פלג: אי אפשר להגדיר מה הסכום ספציפית כי זה תלוי במוצר אותו אנחנו רוכשים ולכל מוצר יש סל הצמדה.

ניצה פלג: זה תלוי מה מרכיב העבודה שלו ומה מרכיב החומרים המיובאים.

ניצה פלג: זה תלוי בהרבה דברים ולכן אי אפשר להגדיר סל מסוים.

דוד רותם: תשאירו את זה לאחר עדכונו והם יודעים איך מעדכנים וגם ההתאחדות יודעת איך מעדכנים.

דוד רותם: הם יסתדרו ביניהם טוב מאוד.

מאיר שטרית: היות שההוראות האלה הן לשנתיים, לשנה וחצי-שנתיים, אתם עושים הצמדה להתקשרות בת שנתיים?

ניצה פלג: כן, אם יש לנו מרכיב.

מאיר שטרית: כי הנחיות החשב הכללי הן רק לאחר 18 חודשים.

ניצה פלג: יש לנו הנחיות שלנו.

דוד רותם: מדובר על מחיר שקנו לפני שנתיים ועכשיו קונים שוב.

דוד רותם: כאן צריך לעשות עדכון.

קריאה: הכוונה היא שאם עושים את האומדן למשהו שרכשנו לפני חמש שנים, לא סביר שנשאיר את המחיר שרכשנו לפני חמש שנים כרפרנס למה שקונים עכשיו.

קריאה: לכן אנחנו אומרים לאחר עדכונו.

דוד רותם: אדוני ממשרד הביטחון.

קריאה: ממשרד הביטחון, מהייעוץ הכלכלי.

דוד רותם: זאת הבעיה.

דוד רותם: אילו היית ממשרד האוצר, היית מבין שצריך לקנות במחיר שקנינו לפני חמש שנים.

דוד רותם: הזכות שניתנת לתעשיינים למכור למערכת הביטחון שווה את חמש השנים האלה.

דוד רותם: יש עוד הערות?

אלעזר שטרן: אני אסכם.

אלעזר שטרן: אני מבין שאנחנו מצמידים את התקופה של התקנות לתקופת תוקפו של החוק.

דוד רותם: כן.

דוד רותם: עד שנתקן את החוק.

דוד רותם: אני לא רוצה שבאיזושהי דרך יבטלו לי את התקנות.

ענבל גלעדי: נכון לעכשיו עושים עד סוף 2012 ואז תתקנו את החוק?

דוד רותם: מה אנחנו יכולים לעשות?

דוד רותם: משרד המשפטים חושב שזה נכון ממילא זה כך, אז נכתוב את זה בצורה מפורשת.

ענבל גלעדי: אין שום בעיה.

דוד רותם: אני יכול להצביע?

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: ה צ ב ע ה התקנות אושרו – פה אחד התקנות אושרו פה אחד, שלי ושל חברת הכנסת שלי יחימוביץ שמחליפה בעניין הזה את בוז'י הרצוג.

דוד רותם: תודה רבה.