הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 194, 2011-06-27 11:00

יואל חסון: שלום, בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הועדה לענייני ביקורת המדינה.

יואל חסון: הנושא שעל סדר היום, אישור הדין וחשבון הכספי של מבקר המדינה לשנת הכספים לשנת הכספים 2010.

יואל חסון: את הדוחות האלה אנחנו מכירים בוועדה כבר שנים ארוכות.

יואל חסון: עיינתי בהם ואני מכיר אותם, הם מכילים הצגה מקצועית ורצינית של עלויות מוסד הביקורת במדינת ישראל, לא זול אבל שווה כל שקל.

יואל חסון: זאת דעתי אדוני המבקר ואני חושב שזה מוסד ביקורת חזק חשוב ורלוונטי.

יואל חסון: הביקורת הזאת עולה כסף ובדוח מופיעה חלוקה כולל הסבר גם שלך המבקר וגם של המנכ"ל.

יואל חסון: בבקשה.

מיכה לינדנשטראוס: אדוני היושב ראש מאחר והדיונים מוקלטים אני מבקש לומר כמה מילים כלליות חשובות בנושא.

מיכה לינדנשטראוס: משרד מבקר המדינה בשנים האחרות חיפש כמה דרגות מבחינת סוגי הדברים שהוא מטפל בהם.

מיכה לינדנשטראוס: אני זוכר את הויכוח הציבורי עם הנשיא אהרון ברק שאמר בזמנו "הכול שפיט".

מיכה לינדנשטראוס: הייתה על זה ביקורת בחוגי המשפטנים, אני הייתי אז נשיא בית המשפט המחוזי ואני זוכר את הדיונים הפנימיים שהיו לנו בעניין הזה, אמרו אצלנו שלא 'הכול שפיט' - שפיט אלו בעצם אותן סוגיות שכבר הנוהל, התקדים והחוק קבעו שהם נושאים שפיטים.

מיכה לינדנשטראוס: היום יש אצלנו לא מעטים בישראל שאומרים 'הכול רשום על הקיר' והם מביאים לך את הנושא של הביקורת כדוגמה משמעותית לכך שבעצם המושג הזה הפך להיות למושג מוביל בהרבה תחומים במדינה.

מיכה לינדנשטראוס: חלק מהתחומים האלה נוגעים לתחומים כלליים, מה שאנחנו קוראים רוחב, חלק מהם נוגעים לנושאים הרגישים ביותר בבטחון המדינה שאני לא אפרט אותם, אנחנו עוסקים בהם ביום יום על ידי קבוצה גדולה של אנשים בעיקר כדי לקיים ההחלטה הפוליטית, פוליטית במרכאות, שאנחנו בודקים בזמן אמת.

מיכה לינדנשטראוס: חלק באמת נוגעים לרווחת הפרט, מי כמוני יכול להעיד עליך שאתה מזמן אותי בצורה קרובה מאוד לנושאים שבאמת פעם לא היו על שולחנו של מבקר המדינה.

מיכה לינדנשטראוס: אני לא מדבר על עניינים שאולי נראים יותר כי כולם חשובים.

מיכה לינדנשטראוס: המגוון הרחב של הפעילות שלנו בכל התחומים הוא מגוון שהוא באמת חסר תקדים.

מיכה לינדנשטראוס: זוקפים הרבה מאוד בציבור, בסקרים וכן הלאה, את זה על המבקר, זה לא המבקר – זה משרד המבקר, זה קבוצה של אנשים נחושה בעבודתה שעושה מלאכה ביום ובלילה.

מיכה לינדנשטראוס: אני אומר לך בלי היסוס שהם עושים עבודת קודש בתחום הזה של הביקורת.

מיכה לינדנשטראוס: רק ביום ה' התקבל פסק דין של בית המשפט העליון, אני לא יודע אם ראית אותו, אם לא אני אדאג שהיום הוא יהיה אצלך, אחד התקדימים הגדולים שהיו אי פעם בתחום הסמכויות של מבקר המדינה.

מיכה לינדנשטראוס: מי שקרא את פסק הדין ראה את המגוון האפשרי של עבודת הביקורת.

מיכה לינדנשטראוס: אני עוד לא ראיתי עדיין בפסקי הדין של מדינת ישראל, ואני קצת בתחום הזה, לא ראיתי פסק דין תומך כזה כמו פסק הדין הזה.

מיכה לינדנשטראוס: אני אדאג לכך שכל עובדי משרד המבקר המדינה ואחרים יקבלו בעניין הזה את הפרשנויות שהם צריכים לקבל בעניין התמיכה שהם מקבלים מבית המשפט העליון של המדינה.

מיכה לינדנשטראוס: אני אומר במקביל לדברים האלה שלא היינו יכולים להגיע למועד הזה אם לא היינו מקבלים חיזוק, תמיכה ואהדה כל כך גדולה מכל סיעות הכנסת ללא יוצא מהכלל.

מיכה לינדנשטראוס: הכנסת תמכה, תומכת אם באמצעות וועדת הביקורת לענייני המדינה ואם באמצעות יושב ראש הכנסת והסגל שלו, ואם באמצעות כל חברי הכנסת.

מיכה לינדנשטראוס: עד היום אין לי בקשה אחת בכנסת במשך שש שנים שלא נעתרו לה גם בדברים משמעותיים ורציניים ביותר.

מיכה לינדנשטראוס: אם לא היה שיתוף הפעולה ואם זה היה גוף שהיה עומד מטעם המבקר או בקיצור סמכויות או בצמצום סמכויות מצבנו היה לא טוב.

מיכה לינדנשטראוס: אבל התמיכה המאסיבית שלכם בכנסת, אני חוזר של כל הסיעות, האופוזיציה, קואליציה ראשי האופוזיציה, ראשי הקואליציה - כולם, לא היינו יכולים להגיע למצב בו אנחנו נמצאים כיום מבחינת מעמד הביקורת בישראל.

מיכה לינדנשטראוס: הסקרים היום מדברים על כך שבראש הסקרים נמצא נשיא המדינה, אני גאה ושמח על כך, ואת המקום השני היום תופסת ביקורת המדינה - זה לא היה עוד בתולדות הביקורת.

מיכה לינדנשטראוס: חלק מזה נובע מכך מהמגוון הגדול בו אנחנו עוסקים, הביקורת בזמן אמת שהפכה להיות לדגל שלנו, הנושא של המלחמה בשחיתות הציבורית, אני כרגע לא רוצה לקלקל את האווירה, אבל אפשר להצביע על מי שנמצא בבית הסוהר, מי שעומד למשפט היום, מי שכבר נשפט על ידי המערכת והאחרים בזכות הבדיקה והחקירה של אנשי משרד מבקר המדינה על כל שלוחותיו.

מיכה לינדנשטראוס: לכן היום נוח לי להגיע לכאן ולהחליף איתך אדוני היושב ראש, להחליף דברים עם חברי הכנסת ולראות כמה הכנסת תומכת במבקר ובמשרדו.

מיכה לינדנשטראוס: אני אסיר תודה על כך.

מיכה לינדנשטראוס: בוודאי שיכולות להיות פעולות מסוימות שהן בוודאי בויכוח ציבורי, האם מבקר המדינה צריך למשל לעסוק בנושא א' או נושא ב'.

מיכה לינדנשטראוס: אם הנושא נוגע לציבור התשובה שלי היא בלי שום בעיה כשזה נושא בקיר והציבור צריך ליהנות מעבודת הביקורת ומכך שהוא יודע שיש על מי לסמוך ועל מי שפועל על פי החוק 'חוק מבקר המדינה' וחוק 'חוק יסוד מבקר המדינה', ושקובע את העמדות שלו גם על פי החוק וגם על פי תביעות הציבור שאומר את זה.

מיכה לינדנשטראוס: בוודאי שבאים ואומרים "בשביל מה וועדת הביקורת צריכה לדון בנושאים מסוג א' או מסוג ב'".

מיכה לינדנשטראוס: יגידו שאנחנו צריכים לדון בפרשות בטחוניות שבהן אנחנו עוסקים ביום ובלילה וגם בפרשיות אחרות, חלקן פורסמו וחלקן לא פורסמו.

מיכה לינדנשטראוס: אני חוזר ואומר לכן כשאני מגיע לכאן ורואה את המנכ"ל ואת משנה המנכ"ל שלי שנמצא כאן הרבה מאוד שנים, הוא מגיש את הדוח על פי ביצוע על פי החוק, אני רואה את צחי ושלמה הדובר ואת כל קבוצת האנשים, תשמע, אם הם לא היו אנשים נחושים לא הייתי מגיע למה שהגענו ואני אומר את זה בגלוי.

מיכה לינדנשטראוס: לכן באמת אדוני היושב ראש שלוחה תודתי כמבקר המדינה לצוות הזה.

מיכה לינדנשטראוס: אני אומר לך, אני אסיר תודה לך באופן אישי שהידקת את היחסים הטובים שהי וגם קודם טובים בצורה כזאת מול משרד המבקר ועם נציב תלונות הציבור.

מיכה לינדנשטראוס: אני מודה לחברת הכנסת הנאמנה שלנו, שאין ישיבה שהיא החמיצה.

יואל חסון: המצטיינת.

מיכה לינדנשטראוס: היא לא החמיצה ישיבה עד היום, אני פה שש שנים ואני רואה אותה כל הזמן.

מיכה לינדנשטראוס: אין ישיבה שהיא החמיצה.

מרינה סולודקין: בגלל החשיבות, לא בגלל שאני חברת הכנסת.

מיכה לינדנשטראוס: היא עשתה את הדוקטורט שלה בזמנו, יש לה תואר דוקטור ועכשיו היא עושה דוקטורט חדש על עבודת המבקר.

יואל חסון: בגללנו היא לא פרופסור, אם היא לא הייתה בכנסת היא כבר הייתה פרופסור.

מרינה סולודקין: אני פרופסור חבר משנת 1996, אני רק לא משתמשת בזה.

מיכה לינדנשטראוס: זו הייתה ההזדמנות שלי לומר את הדברים, בעצם יכולתי לא לבוא היום כי יש שמואל יונס, יש את המנכ"ל, יש את צחי ושלמה ויכולתי להישאר במשרדי, אבל אמרתי שאני רוצה לבוא לכאן ולמצוא את הבמה לומר לכם פעם אחת מילה אחת, תודה.

מיכה לינדנשטראוס: תודה.

יואל חסון: תודה אדוני המבקר.

יואל חסון: לפני שאני אתן לאנשייך להציג אני רוצה לומר שתי הערות חשובות מבחינתי.

יואל חסון: ראשית אני כן חושב שהמבקר כפי שהוא עוסק ברמת הדיווח המקצועי וגם האישור התקציב בוועדת התקציב, הכנסת היא בהחלט הסמכות לפקח ולעקוב וגם לקבל את הדיווח על הביצוע וגם את האישור על התקציב ואחר כך של מוסד הביקורת, נעשה את ועושים את זה.

יואל חסון: אני מוכרח לציין שעל מה שאני עברתי, אני חושב שהכנסת, אלא אם היא רואה משהו יוצא דופן, מן הראוי שהיא תסמוך את ידיה על מוסד הביקורת כי יש משמעות לעצמאות הביקורת.

יואל חסון: לא סתם דאגתי ווידאתי שלא יהיה כאן השנה נציג של האוצר.

יואל חסון: כזכור לך אדוני המבקר היה כאן ניסיון, לדעתי ניסיון בוטה, של מערכת האוצר במדינת ישראל להשפיע על משרד הביקורת ולהפוך אותו לעוד גוף שיכול להיות מבוקר על ידי משרד האוצר, דבר שלא מקובל עלי על ידי, את זה אנחנו מנענו.

יואל חסון: הוא לא נמצא כאן בדיון הזה.

יואל חסון: זאת הערה חשובה.

יואל חסון: דבר נוסף, אמרתי קודם שהביקורת היום בישראל, זה משרד חזק, הוא משמעותי מתערב, הוא יקר אבל הוא משיג את התוצאה והוא שווה כל שקל.

יואל חסון: אני חושב שהמהפכה המאוד משמעותית שנעשתה בשנים האחרונות זו העובדה שהמערכת היום מסוגלת לתת מענה בזמן אמת וביקורת דחופה - זה כלי משמעותי לשינוי מציאות.

יואל חסון: אנחנו כל הזמן מדברים כאן על שינוי מציאות וכל זמן אנחנו מדברים שאנחנו רוצים לתקן בזמן אמת ולתת מענה בזמן אמת.

יואל חסון: זאת המהפכה שנעשתה לדעתי זה הדגל המרכזי שניתן היום להניף אותו כדגל המפכה בתחום הביקורת.

יואל חסון: בעיניי היכולת לתת כאן מענה בזמן אמת גם על פי בקשת הכנסת וגם על פי שיקול דעת של המבקר שכמובן הוא שיקול דעת רחב זה דבר חשוב.

יואל חסון: לכן יש כאן

יואל חסון: שילוב עוצמתי מאוד של פיקוח פרלמנטארי, של וועדת הביקורת לענייני המדינה בשילוב מוסד מבקר המדינה.

יואל חסון: לדעתי זה באמת שילוב מנצח שבהחלט הביא תוצאות בשנים האחרונות.

יואל חסון: אדוני המנכ"ל, בבקשה.

מוטי בסר: תודה רבה כבוד היושב ראש.

מוטי בסר: אנחנו מגישים היום לאישור הוועדה את דוח ביצוע תקציב משרד מבקר המדינה לשנת 2010.

מוטי בסר: אנחנו נסקור בקצרה את הנושאים הבולטים במימוש תקציב 2010, בהמשך המשנה למנכ"ל מר שמואל יונס ייתן ויציג את המספרים.

מוטי בסר: אם אני עובר ממעוף הציפור, הנושאים העיקריים, הבולטים במימוש התקציב, בסך הכול התקציב אצלנו הוא כלי כי עבודתנו היא עבודת הכנת דוחות ביקורת – זו התפוקה שלנו, התקציב משמש אותנו לביצוע.

מוטי בסר: אבל אוכל לציין שבמהלך 2010 הדברים אפיינו את עבודת המשרד בניהול השוטף שלו, זה קודם מהלך של חילופי דורות, כלומר מהלך של קליטת עובדים חדשים.

מוטי בסר: 25 עובדים שרובם נקלטו במהלך שנת 2010 מחד גיסה, ומאידך גיסה יציאה לגמלאות של עובדים מאוד ותיקים.

מוטי בסר: זה תהליך שהחל במהלך 2009 אבל התממש ברובו במהלך 2010.

יואל חסון: באיזה גיל פורשים ממשרד המבקר?

מוטי בסר: בגיל פרישה, גברים 67 ונשים בגיל 60 פלוס, בהתאם לטבלה, יש גם עובדים מנהליים שהצטרפו לתכנית פרישה מוקדמת שזה מעל גיל 60.

מוטי בסר: הדבר השפיע גם על ניצול התקציב - - -

מיכה לינדנשטראוס: המנכ"ל תגיד ליושב ראש, ספר לו שאתה לוקח עובדים.

מיכה לינדנשטראוס: אני מסתכל על הדברים האלה ומשתגע כי זה אומר הכול, אני שואל עובד "כמה שנים אתה במשרד?", הוא אומר לך 30-40 שנה, זה לא אחד, אלו העובדים.

מיכה לינדנשטראוס: זה מצביע על כך שטוב להם במקום העבודה הזה מצד אחד ושנית הם רואים את השליחות שבתפקיד.

יואל חסון: ואין רמת שחיקה גבוהה?

מיכה לינדנשטראוס: לא.

מיכה לינדנשטראוס: כי אנחנו גם דואגים לנושא של השתלמויות, לנושאים של הריכוז החברתי של העובדים.

יואל חסון: אנשים גם זזים מתפקיד לתפקיד או שהם בדרך כלל - - --

מיכה לינדנשטראוס: אנשים גם מתקדמים, מנהל אגף עוזב מנהל אגף נכנס במקומו.

מיכה לינדנשטראוס: אתמול ישבה וועדת מכרזים שלנו על מינוי של מנהל אגף מהחטיבה של השלטון המקומי.

מיכה לינדנשטראוס: תפקיד של מנהל אגף זה תפקיד בכיר ביותר במשרד המבקר.

מיכה לינדנשטראוס: אנחנו בונים על מנהלי חטיבות ומתחת לזה מנהלי אגפים.

מיכה לינדנשטראוס: כל הזמן יש התפתחות והתקדמות, סגנים מקבלים קידום ובכלל יש התקדמות גדולה.

שמואל יונס: עוד נתון אחד שמשלים את הנתון הזה, למעלה מ- 90% מהעובדים שלנו שמתקבלים לעבודה במשרד יוצאים מהמשרד לגמלאות, זה שיעור שכמעט לא נמצא בשום מוסד, יש לזה גם אילוצי תעסוקה, זה גם בגלל העניין וההתקדמות אבל יש גם אילוצי תעסוקה שעובדים של המשרד לא יכולים להיקלט בכל מיני מקומות אחרי התעסוקה, ולכן יש כאן איזו הגבלה.

שמואל יונס: אבל הנתון הוא נתון שמדבר בעד עצמו.

מיכה לינדנשטראוס: זו הרגשת שליחות.

יואל חסון: כמה פרשו בשנת 2010?

מוטי בסר: 22 עובדים וזה הטיל נטל מסוים על התקציב כי ברגע שעובד פורש יש את מענק הפרישה וכן הלאה, תיכף גם נדבר על המספרים.

מוטי בסר: המהלך הזה הוביל בעצם לירידת הגיל הממוצע של עובדי המשרד.

מוטי בסר: המבקר דיבר על עובדים שעובדם 30-40 שנה.

מוטי בסר: הורדת הגיל הממוצע מ- 21 ל-18 שנה וותק ממוצע של עובדים במשרד.

מוטי בסר: כמובן שעובדים חדשים שמגיעים הם לא עובדים שסיימו זה עתה את האוניברסיטה אלא עובדים שמגיעים כבר עם ותק ממוצע של 10 שנים ועם ניסיון מתחומים שונים של המשק, של התחום הציבורי.

מוטי בסר: לפני חודש היינו בפאנל של קורס הדרכה לעובדים חדשים והמבקר קיבל את פניהם, אתה רואה שמגיע כוח אדם מאוד איכותי עם ניסיון מאוד מגוון מתחומי המשק והכלכלה השונים והגיעו מתפקידים מאוד בכירים.

מוטי בסר: אצלנו הם אומנם עדיין טירונים ולכן זה קורס שהוא יותר אוריינטציה לעובדים חדשים.

מוטי בסר: נושא נוסף שאני מציין לשנת 2010 בתפעול השוטף זה הנושא של שיפוץ ושימור הבניין ההיסטורי של בית המשפט המחוזי הישן בחיפה וכניסת עובדי משרד מבקר המדינה בלשכת חיפה למעונה החדש.

יואל חסון: פרויקט מדהים, הייתי בפתיחה.

יואל חסון: זה פרויקט שהושלם ונכנסנו בשנת ,2010 בעצם אפילו זנבות של התקציב גלשו לשנת 2011, אבל חלק גדול מההוצאה בוצע ב- 2010.

יואל חסון: נושא נוסף זה פתיחת לשכת נציב תלונות הציבור לקבלת קהל בנצרת עילית, זה היה בתחילת שנת 2010.

יואל חסון: וכן נושאים כמו התנעת תכנית רב שנתית של שדרוג מערכות המידע שהותנעה בשנת 2010.

יואל חסון: כמובן התנעת בניית משרד מבקר המדינה בקריית הלאום שזה תהליך שהותנע בשנת 2010 ובימים האחרונים, יש כבר במיון הראשוני חברות זוכות.

יואל חסון: איפה הבניין אמור להיבנות?

מוטי בסר: בקריית הלאום, ליד משרד ראש הממשלה וליד בית המשפט העליון.

שמואל יונס: ליד חניון האומה צמוד לו מצפון.

שמואל יונס: כל המשבצת תוכננה להיות תיירות, היה שינוי בתב"ע (תכנית בניין ערים) , קיבלנו את החלק המערבי שפונה לכיוון משרד ראש הממשלה.

שמואל יונס: זה בניין נפרד - - -

יואל חסון: בבניין ייחודי נפרד שאתם תעצבו אותו?

שמואל יונס: מא' עד ת'.

מיכה לינדנשטראוס: אנחנו היום יושבים בשכירות, שהיא די גבוהה, היא נגמרת בשנת 2015 ואז נצטרך לצאת משם.

מיכה לינדנשטראוס: היתרון הגדול בבניית הבניין, בזה שהוא נותן כתובת, מה שבכל העולם קיים, כתובת מרכזית למשרד המבקר.

יואל חסון: חשוב שהתכנון, האדריכלות שלו תהייה מיוחדת.

מיכה לינדנשטראוס: זה גם לא רחוק מבית המשפט העליון.

יואל חסון: אפשר לעשות גם גשר.

מיכה לינדנשטראוס: יש עוד שטחים שהייתי עושה להם גשר ולא רק משם.

מוטי בסר: למרות הדברים שתיארתי אנחנו ביצענו קרוב ל- 100% מהתקציב, מיד נשמע את הפירוט, וגם החזרנו לאוצר המדינה שני סכומים שיחד מסתכמים ב- 23 מיליון שקל.

מוטי בסר: אחד זו רזרבה שהייתה בתקציבנו בסכום של 5.2 מיליון שקל שלא ניצלנו והחזרנו אותה לאוצר המדינה וגם עודפים שאנחנו לא מתכוונים להשתמש בהם וגם הם מוחזרים לאוצר המדינה בסכום של 18.2 מיליון, בסך הכל החזרנו 23,4 מיליון שקל לאוצר המדינה כנגד ביצוע התקציב בשנת 2010.

יואל חסון: יום אחד כתבת ה'פוליצר' שלך תהייה על סכום הכספים המוחזרים כל שנה מחוסר ניצול ומה עושה איתם האוצר.

יואל חסון: זה סיפור.

יואל חסון: בשנת 2007, כשהייתי חבר כנסת צעיר הייתי חבר בוועדת החינוך, ובוועדת הכלכלה הבאתי נתון שמשרד החינוך מחזיר מיליארדים, מיליארדים לא מנוצלים.

יואל חסון: אגב, שנה אחר כך הוכיחו שהחזירו פחות.

יואל חסון: למשל דיברו איתך שלמתנ"סים אין להם כסף, אתה מסתכל על סעיף המתנ"סים ואתה רואה ניצול של 60%.

יואל חסון: זאת אומרת שכמעט בכל הסעיפים אין כמעט ניצול של הכסף.

יואל חסון: הכסף חוזר לאוצר, ועל חשבון מה זה בא?

יואל חסון: על חשבון התלמידים, על חשבון הפיתוח, על חשבון הפרויקטים.

יואל חסון: אתה רואה פרויקטים לעולים שהקציבו 120 מיליון שקל כמו למשל לפרויקט לפנימיות עולים והניצול היה 30%.

יואל חסון: ניצול של רק 30% והחזירו את הכסף לאוצר, הוא לא חזר למשרד החינוך.

יואל חסון: משרד האוצר כשהוא רואה שהוא מנצל הוא מתחשבן איתך בשנה אחר כך, כלומר התקציב רק יורד, אומר לך לא ניצלת למה אתה צריך את כל הסכום.

מיכה לינדנשטראוס: אגב, זו השיטה שהייתה גם לגבי בית המשפט.

יואל חסון: תאמין לי זה הפוליצר' שלך.

מיכה לינדנשטראוס: אני רוצה שתדע מנכ"לנו היה היועץ הכספי של הרמטכ"ל, ולאחר מכן הוא היה מנהל הבונדס בלונדון, והיה בעצם גם היועץ הכספי של המטכ"ל.

מוטי בסר: ראש אגף התקציבים של משרד הבטחון.

מוטי בסר: אי מימוש של תקציבי משרד החינוך זו נקודה שאתה מאוד צודק בה וזה פשוט חוסר של המשרד עד שהוא מעמיד את התקציב לגופים, בסופו של דבר זה מסתכם במיליארדים של אי הניצול.

מוטי בסר: בכל אופן זה לגבי ביצוע התקציב, אני אבקש מהמשנה למנכ"ל מר שמואל יונס שימסור את המספרים כדי שיהיו לנו גם בפרוטוקול.

מוטי בסר: בבקשה.

מרינה סולודקין: סליחה.

מרינה סולודקין: אנחנו יושבים כאן בוועדות ויש לנו יכולת להשוות בין משרדי הממשלה השונים.

מרינה סולודקין: מה שמאוד מצא חן בעיניי במשרד מבקר המדינה הוא שאתם מקבלים לעבודה אנשים עם וותק.

מרינה סולודקין: זה מאוד חשוב ולכן אנחנו מוצאים כל הזמן אנשים רציניים, אבל כשאני משווה למשרד האוצר אנחנו כל ארבע-חמש שנים רואים כאן את הדור החדש של 'נערי האוצר'.

מרינה סולודקין: מגיעים אנשים אחרי האוניברסיטה ללא ניסיון בתחום ואנחנו שומעים כאן כל הזמן את הפטפוטים של אנשים לא בשלים.

מרינה סולודקין: אני חושבת יואל חסון שאולי כדאי לחשוב על כללים לקבלת עובדים למשרדים מאוד רציניים.

מרינה סולודקין: אני כל כך התעייפתי בחמש עשרה שנה לשמוע את 'נערי האוצר' מאחר ואני מרגישה שאלו סטודנטים בקורס החמישי ואולי הרביעי - - -

מיכה לינדנשטראוס: סליחה מרינה שאני מפריע לך, בעייני הבעיה היא עוד הרבה יותר חריפה.

מיכה לינדנשטראוס: במה היא חריפה?

מיכה לינדנשטראוס: – היא חריפה במידה הזאת ואותה אסור לשכוח, כשאת מוצאת את האנשים הללו, שהם בחלקם אנשים מאוד כישרוניים ורציניים מאוד, הם משרתים את מדינת ישראל בהרגשת שליחות שלוש-ארבע שנים ולאחר מכן הם נקלטים בסקטור האזרחי.

מיכה לינדנשטראוס: בהרבה מאוד מקרים באותם סקטורים שהיו קרובים אליהם בזמן שהם היו אנשי האוצר.

מיכה לינדנשטראוס: זו הבעיה.

מיכה לינדנשטראוס: אני רוצה את הבעיה הזאת כמשמעותית ביותר כי פתאום אתה רואה, אני באופן אישי רואה, אני בא למשרדים פרטיים של התעשייה, השקעות, תעשיית ההייטק וכל הגורמים האלה ואני מוצא את האנשים האלה שעד לפני כמה ימים אנחנו ניהלנו משא ומתן במסגרת תפקידם באוצר.

מיכה לינדנשטראוס: זאת הבעיה וכאן צריך למצוא את הפתרון כי אחרת אתה רואה תנועה בכל התפקידים הבכירים ביותר, את רואה את אלה שאת קוראת להם, אני מהביטוי 'נערי אוצר' הסתייגתי, 'מנערי האוצר'.

מרינה סולודקין: קודם כל זה נערים.

מיכה לינדנשטראוס: במסגרת עבודתנו בתחום שאנחנו עושים הקמנו וועדה שכרגע נמצאת בסיכומי עבודתה, הוועדה היא והון שלטון', זאת ועדה שכבר שמעה עשרות אנשים, זו ועדה ציבורית שהוקמה במשרדי מבקר המדינה.

מיכה לינדנשטראוס: משרד מבקר המדינה עומד מאחורי הועדה הזאת, בראשה עומד פרופסור עמי פרידמן ויש שם אנשים מצוינים מכל הקשת.

מיכה לינדנשטראוס: גם בעניין של 'הון שלטון' אני מניח שהם צריכים לתת את דעתם ואם הם עדיין לא נתנו את דעתם אני מאוד אשמח שהם ייתנו את דעתם.

מיכה לינדנשטראוס: כל ההשתלבות של בכירי האוצר שנים קצרות אחרי שהם נכנסו לתפקיד, לא כמו במשרד המבקר אחרי 40 שנה, ושהם נקלטים בסקטור הפרטי בתפקידים הבכירים ביותר.

מיכה לינדנשטראוס: די לחכימא ברמיזא.

מרינה סולודקין: ראיתי אחד כזה שבמשך חמש שנים הטיף לנו כאן

מרינה סולודקין: מוסר בנושא הכלכלי ובנושא של השכבות החלשות והפרזיטים ועוד ועוד, אחר כך ראיתי אותו ברכבת הקלה בירושלים די אפור שם.

מרינה סולודקין: אני רוצה לומר שזה צד אחד ומאוד משמעותי.

מרינה סולודקין: דבר שני, יש משרדים כמו משרד מבקר המדינה, כמו משרד האוצר שלא צריכים לקלוט אנשים ללא ניסיון חיים, אין להם בכלל ניסיון והם לא מכירים לא חברה, לא מרכיבים, לא מגדר, אלו אנשים "טבולה ראסה".

ריקי אליה: בדרך כלל אלה אנשים עם ראיה לטווח מאוד קצר.

מרינה סולודקין: זה בדיוק מה שאני אומרת.

מרינה סולודקין: לדעת,י צריך להסדיר את זה ברמת המדינה כי חבל מאוד לראות אנשים בתחילת דרכם, שהם אלה שמחליטים בנושאים גורליים.

מרינה סולודקין: תודה.

שמואל יונס: רק הערה אחת לגבי הנקודה של גיוס עובדים, השכלה וניסיון, במשרד המבקר יש תנאי סף לתואר שני כבר הרבה שנים.

שמואל יונס: כשזה תנאי סף זה די מכתיב ניסיון גם של מועמדים, כלומר אלו אנשים שמגיעים גם עם ניסיון – רובם, חלקם מגיעים אחרי אוניברסיטה, אבל רובם מגיעים אחרי שהם צברו ניסיון.

מרינה סולודקין: מרגישים את זה, מרגישים מיד.

שמואל יונס: לגבי הנתונים, אני מקריא את הנתונים המצטברים של הדיווח.

שמואל יונס: מדובר למעשה על הוצאה למעשה בשנת 2009 עמדה 228,564 מיליון (עמוד 1).

שמואל יונס: תקציב מקורי לשנת עמד על 266,142 מיליון, העודפים שנותרו משנת 2009 99,785 מיליון – כאן יצוין כאמור שהמבקר החליט להחזיר לקופת המדינה סכום של כ- 18 מיליון שנותרו בשנת 2009.

שמואל יונס: סך כל התקציב המאושר של המשרד לשנת 2010 עמד על 365,827 מיליון.

שמואל יונס: ההוצאה למעשה לשנת 2010 עמדה 256,115 מיליון, כך שיתרת ההוצאה (העודפים) שנשארו בסוף השנה הם 104,593 מיליון – גם במקרה הזה החליט המבקר להחזיר לקופת המדינה כ- 5 מיליון שקל כך שסך כל היתרה עמדה על 99 מיליון.

שמואל יונס: התקציב המקורי לשנת 2011 עומד על 304,645 מיליון שקל.

שמואל יונס: כדי לראות - - -

יואל חסון: למה יש גידול כזה בין שנת 2010 ל- 2011?

שמואל יונס: בין השנים 2010 ל- 2011 יש גידול שנובע משני דברים, האחד – תוספת בכוח אדם, המשרד נמצא בכלל בחמש השנים אחרונות בתהליך מתמשך, מדורג, מתוכנן להחלפת כמעט דור שלם של המשרד.

מיכה לינדנשטראוס: שפורשים לפנסיה.

שמואל יונס: שפורשים לפנסיה.

שמואל יונס: בחמש השנים האחרונות המשרד קלט למעלה מ- 120 עובדי ביקורת.

שמואל יונס: כשאנחנו מסתכלים על סך עובדי הביקורת הם סדר גודל של 200 עובדים, זו מהפכה.

שמואל יונס: גם פה באיזה מקום היה גם לעשות החלפת דור וגם לעשות את זה בצורה מדורגת כדי שלא נמצא את עצמנו פתאום עם מאסה מאוד גדולה של עובדים חדשים, שבוודאי הקליטה שלהם וההשפעה שלהם על העבודה השוטפת תהייה השפעה משמעותית.

יואל חסון: הוצאות חד פעמיות 10 מיליון בתקציב המקורי לשנת 2010 ו- 51 מיליון לשנת 2011, למה יש כזה פער?

שמואל יונס: פה אמרתי שההבדלים בין 2010 ל- 2011 הם שני דברים בולטים.

שמואל יונס: האחד – גיוס כוח אדם, הדבר השני הבולט הם למעשה שלושה תחומים שלמשרד יש תקציבים מיוחדים בהוצאה אחת פעמית.

שמואל יונס: א' – המבנה בחיפה בסכום של 35 מיליון מתמשך, ב' – קריית הלאום בסכום של 165 מיליון בהקצאה לאורך השנים, ג' – פרויקטים למחשוב במצטבר בסכום של 19 מיליון.

שמואל יונס: בשנת 2010 לשאלתך, התקצוב היה 10 מיליון שיועד רק לקריית הלאום, אבל אנחנו ביצענו למעשה את חיפה.

שמואל יונס: על חיפה שילמנו באותה שנה, ב- 2010 למיטב זכרוני, סדר גודל של 18 מיליון, כלומר מימשנו את הפרויקט שמומש לפני שלוש שנים ואת התשלום מימשנו בשנת 2010.

שמואל יונס: כדי לראות את הנתונים המצטברים אני מפנה לעמוד 8, סעיף 3, יש את פירוט אחוזי הניצול בשנת התקציב 2010.

שמואל יונס: אפשר לראות שבנושא השכר התקציב המקורי עמד על 173,795 מיליון שקל, הביצוע עמד על 168,869 מיליון, באחוזים זה 97.

שמואל יונס: 17% שזה כמעט על העשירית.

שמואל יונס: רכישות –התקציב המקורי עמד על 76,668 מיליון הביצוע עמד על 60,633 מיליון, סך הביצוע עמד על כ- 78%, בנקודה הזאת יצוין, הערת היושב ראש קודם על משרד החינוך, במשרד אצלנו למרות שיש לנו תקציבי רכישות אנחנו לא ממהרים לבצע את הרכישות עד תום ולו כדי להראות הוצאה אלא בצורה מסודרת.

שמואל יונס: מה שאנחנו לא מבצעים השנה עובר לשנה הבאה.

יואל חסון: הרכישות זה משהו אחר, אני לא מתכוון עליהן.

יואל חסון: הבעיה עם משרד החינוך לא קשורה לרכישות.

שמואל יונס: זה היה בתחום הפעילות.

שמואל יונס: כאן אני מתייחס לרכישות.

שמואל יונס: לכן היקף הביצוע הוא סביר.

שמואל יונס: סך הכול אנחנו מדברים על הסך השוטף, על היקף ביצוע של -91% כמעט ,92% שזה שיעור גבוה ללא ספק.

יואל חסון: לא כולל עודפים?

שמואל יונס: לא.

שמואל יונס: הגענו לעודפים, בעודפים מדובר על תקציב מקורי של 10,450 מיליון כאשר ההוצאה בפועל הייתה 26,883 מיליון, כאן אנחנו מדברים על 257% אבל מדובר כאן למעשה על תקציב פיתוח שבו מימשנו ביצוע תקציבים שהוקצו בשנים קודמות.

שמואל יונס: אם אתם רוצים לראות את הפירוט הוא מופיע בעמוד 5.

שמואל יונס: בעמוד 5 אתם יכולים לראות שסך התקציב עמד על 10,450 מיליון והביצוע עמד על 36,683 מיליון ויש את הפירוט על מה הוצאנו שלא היה תקצוב, לא תקצוב אלא על חשבון שנים קודמות, למשל 2,557 מיליון פיתוח מחשוב, למשל ביקורת בנושא מימון מפלגות על 273,000 שקל, סכומים גובהים.

שמואל יונס: יש לנו את חיפה שזה דיור ובינוי בסכום של 18,627 מיליון, זה מה שנתן לנו את ההוצאה שהיא מעבר להוצאה השוטפת, אבל תקציב הפיתוח במפורש מיועד להוצאה שוטפת לאו דווקא לאותה שנה.

יואל חסון: בכמה מוערך הפרויקט של הבית בירושלים?

שמואל יונס: 165 מיליון בתקציב בהערכה של עד חמש שנים, הוא אמור להסתיים בשנת 2015.

יואל חסון: הוצאה של 160 מיליון בחמש שנים.

שמואל יונס: כן.

שמואל יונס: כמובן שההוצאה תהייה חלק יחסית קטן, למשל –בשנת 2010 ההוצאה הייתה כ- 5 מיליון, ההערכה היא שלקראת סוף הפרויקט תהייה סוף ההוצאה.

יואל חסון: מתי סוף ההוצאה?

שמואל יונס: סוף 2015.

שמואל יונס: מבחינת רזרבות מדובר כאן על שיעור שהוא בסך הכול מאוד גובה, שתי הרזרבות לשכר ולרכישות מאחר והמשרד לא ניצל אותן הן חזרו לאוצר המדינה.

שמואל יונס: כך כשאנחנו מדברים עליו במבט כללי זה שיעור ניצול של למעלה מ- 96% - שזה שיעור ניצול מאוד גבוה.

שמואל יונס: דברים בולטים, כפי שציין המנכ"ל יש את נושא הגיוס.

שמואל יונס: אגב, גם השנה 2011 אנחנו עדיין נמצאים בתכנית של גיוס, אני מעריך שהשנה קלטנו למעלה מ-10-15 עובדים.

שמואל יונס: בשנים 2011-12 אנחנו נקלוט עוד כ- 20, בהערכה כללית.

שמואל יונס: הפרויקט של חיפה למעשה בשנת 2011 אנחנו צפויים לגמור את התשלומים למבנה, נשארו לנו סכומים מאוד קטנים.

שמואל יונס: עם קריית הלאום אנחנו נמצאים למעשה בתחילת הדרך.

יואל חסון: יפה.

יואל חסון: מרינה סולודקין יש שאלות?

מרינה סולודקין: אני סקרנית לגבי ההוצאות החד פעמיות, אני רואה את הסעיף בעמוד 5, למה הכוונה?

שמואל יונס: אני מפנה את חברת הכנסת לעמוד 5.

שמואל יונס: יש לך את הפירוט המלא של ההוצאות החד פעמיות גם מבחינת התקצוב וגם מבחינת ההוצאה בפועל.

שמואל יונס: יש למעשה את ההוצאה בשנת 2010 ובעמודה המושחרת יש פירוט של כל אחד מהסכומים שהוצאו בשנת 2010 כולל הבחירות המקדימות- הפריימריס שהייתה הוצאה של 17,000 שקל.

מיכה לינדנשטראוס: אני רוצה גם לציין, שמואל בוודאי יגיע לזה, יש לנו נציבות תלונות ציבור, עד עכשיו התקדמנו בביקורת ולא דיברנו על הנציבות.

מיכה לינדנשטראוס: השנה הגענו ל- 14,000 תלונות, אתם מבינים מה זה המספר הזה?

מיכה לינדנשטראוס: – זה מספר שבאירופה במדינות שהם פי חמש או פי שש מאיתנו אין להם את המספר הזה של תלונות שמגיעות מהציבור.

מיכה לינדנשטראוס: 14,000 תלונות, הלל אומר לי שיכול להיות שהשנה נגיע אולי 14,500 תלונות שתתווספנה.

מיכה לינדנשטראוס: פתיחה של מדיניות חדשה בנציבות הציבור.

מיכה לינדנשטראוס: עד היום היית צריך לפנות לירושלים, תל אביב וחיפה, עכשיו יש לך חוץ מהשלוש את נצרת בעיר התחתית שמשרתת אוכלוסייה ערבית גדולה, נצרת עילית, באר שבע.

מיכה לינדנשטראוס: אנחנו ממש לפני סיום של חתימת חוזה בלוד-רמלה ששם אנחנו פותחים שלוחה וגם בקריית שמונה.

מיכה לינדנשטראוס: כך שאנחנו נהייה פרוסים על כל המדינה מבחינת משרדים של נציבות תלונות הציבור.

מיכה לינדנשטראוס: שמואל יונס הקפיד על כך שבכל מקום יהיה לנו חדר או חדרים שיהיו מיועדים לביקורת כדי שגם הביקורת תוכל להיות באותם מקומות.

מיכה לינדנשטראוס: למשל אני אתן לך דוגמה בולטת והיא באר שבע, אנחנו עומדים להעביר את הביקורת שלנו בחלקה לבאר שבע כדי שהיא תבקר את ישובי הדרום עם כל מה שקושר בזה.

יואל חסון: זה גם יאפשר קליטת עובדים בדרום?

מיכה לינדנשטראוס: בוודאי.

מיכה לינדנשטראוס: כך עשינו בנצרת וכך עשינו במקומות אחרים.

מיכה לינדנשטראוס: בסך הכול זה עניין של מדיניות שאומרת שאנחנו רוצים לקרב את המשרדים לציבור שנזקק לנו כדי שהוא לא יצטרך להיטלטל בדרכים, גם מבחינת הפקס יש איזה רגע שהוא צריך להגיע אלינו ולשוחח איתנו, שזה יהיה קרוב אליו במה שאנחנו קוראים 'כלל הנגישות', שזה יהיה נגיש למתלוננים - זה דבר חשוב.

יואל חסון: מרינה עוד הערות?

מרינה סולודקין: אני מאוד מבינה שאתם לא כל כך מעוניינים בהרחבת פעילות תלונות הציבור, אבל אני חושבת שאולי כדאי שתפרסמו בעיתונות שאתם קיימים כי זה עניין מאוד חשוב.

מרינה סולודקין: יש אנשים שמגיעים לסף התאבדות בגלל הבירוקרטיה והסיבוכים שלה.

מרינה סולודקין: לדעת שיש גוף כזה זה מאוד חשוב, אני מאוד מתנצלת אבל אני משתמשת בכם כשמגיעים אנשים במצב שהמערכות, לא שהן לא עוזרות, אלה מביאים את האנשים לפינה שבה הם לא יודעים.

מרינה סולודקין: כשנותנים את הכתובת שלכם אפשר לראות את הפירות.

יואל חסון: על נושא הפרסום נושא תלונות הציבור לא דיברנו.

יואל חסון: אתמול הייתי בחתונה ופנה אלי אזרח וסיפר לי על בעיה שיש לו עם המוסד לביטוח לאומי, אמרתי לו "הכתובת היא מבקר המדינה", הוא אמר "מה? לפנות למבקר המדינה?

יואל חסון: " אמרתי לו "מבקר המדינה בכובעו כנציג תלונות הציבור".

יואל חסון: הוא בכלל לא ידע שיש דבר כזה.

יואל חסון: הפניתי אותו לאתר לראות את כל הפירוט.

יואל חסון: מרינה מול זה עומד העניין שברגע שאתה מפרסם אתה צפוי שמספר התלונות מוכפל ואז צריך להכפיל את כוח האדם או לחלופין אתה מאבד את איכות השירות שאתה נותן לאלה שפונים, זו דילמה.

יואל חסון: אתם צריכים לקבל את ההחלטה בתוך המערכת מה אתם עושים

שמואל יונס: יש לנו היום מדיניות פרסום, בכל שלושה חודשים אנחנו מפרסמים בעיתונות המקומית של הלשכות מודעה על הלשכות לאחרונה אנחנו גם הכנו פליירים/חוברות בכל השפות שמפוצות במקומות.

מוטי בסר: אולי עוד מילה בעניין הזה, ביקרתי בשבוע שעבר יחד עם מנהל תלונות הציבור בלשכה בבאר שבע, כמו שהמבקר הזכיר, יש שם מרכזת לשכה דוברת רוסית ועוד סטודנטית מרהט שהיא דוברת ערבית, חוץ מהפניות בכתב יש לנו כל יום בין עשרה לחמישה עשר פונים שמגיעים למשרד ויש מי שיודע לקבל אותם ולדבר בשפתם.

מוטי בסר: העבודה שם כנראה תיגבר מאחר ומחלקת הרווחה של עיריית באר שבע הולכת להשתכן בקומות העליונות באותו בניין כך שהם יהיו מאוד קרובים למשרד נציב תלונות הציבור בבאר שבע.

יואל חסון: אני יכול לספר לכם כשאני הייתי יועץ ראש הממשלה אריאל שרון, לפניות ציבור, באמצע הקדנציה שלו הייתה כתבה עלינו, על פניות הציבור במשרד ראש הממשלה, מרגע הכתבה מספר התלונות בהדרגה עלה בעשרות אחוזים.

יואל חסון: הכתבה חשפה לציבור את הפעילות של האגף וראית בגרף שהמספרים עולים כמעט ב- 60% אחרי שנתיים וחצי מאז.

יואל חסון: זה חלק מהעניין אבל צריך להיערך לעניין הזה כי עם הזמן אתם תהיו יותר מפורסמים בתחום הזה.

עמי צדוק: יש לי שאלה קטנה.

עמי צדוק: בעמוד 10 לגבי שכר כתוב שמבקר המדינה הקים יחידה שעוסקת בטיפול נפגעים מדוחות ביקורת קודמים.

עמי צדוק: קודם כל מאילו דוחות ואיזה, יש לכם ביקורת פנים במשרד?

עמי צדוק: שנית, על אילו ליקויים מדובר?

מיכה לינדנשטראוס: יש לנו מבקר פנים, הוא רואה חשבון שהתקבל במכרז והוא מפרסם ובודק נושאים, הוא פעיל ורציני מאוד, רואה חשבון ידוע מאוד.

מיכה לינדנשטראוס: היה מכרז שהגישו כמה משרדים והוא נמצא ראוי והוא מבקר הפנים של משרד מבקר המדינה.

מיכה לינדנשטראוס: אגב זה חדש והדברים ובעצם מי שעשה את זה לראשונה היה המבקר גולדברג, הוא היה האיש שהכניס את הנושא הזה לעבודת המשרד.

עמי צדוק: הדוח שלו מתפרסם לציבור?

מיכה לינדנשטראוס: אני לא ראיתי פרסומים רשמיים, אני לא יודע אם הדובר מפרסם גם את הדוחות האלה, אבל אין שום מניעה שאם יהיה צורך אנחנו נפרסם אותם.

עמי צדוק: אני מאמין שעל פי 'חוק חופש מידע' - - -

עמי צדוק: 'התיקון ליקויים' אלו בוודאי דברים שהוא מצא.

יואל חסון: זו יחידה אחרת.

עמי צדוק: לא.

עמי צדוק: כתוב כאן "תיקון ליקויים בנושא השכר" אצלכם, סעיף 4 עמוד 10.

שמואל יונס: מדובר כאן ביחידה שהמבקר הקים במשרד של יישום הערות - - -

עמי צדוק: שלכם, דוחות ביצוע הערות מבקר המדינה על דוחות הביקורת.

עמי צדוק: הבנתי.

מיכה לינדנשטראוס: פנינו לכנסת לוועדת הכספים ואמרנו שוועדת הכספים צריכה לוודא שמבצעים את דוחות המבקר אחד לאחד.

מיכה לינדנשטראוס: אז הקמנו יחידה שמורכבת משלושה אנשים, מנהל, מזכירה ועובד ושלושתם עוסקים בביקורת ועל וידוא ביקורת ווידוא ביצוע של ביקורות קודמות.

מיכה לינדנשטראוס: למשל אתן לך דוגמה מהתקופה האחרונה, "קבר רשב"י" (רבי שמעון בר יוחאי).

מיכה לינדנשטראוס: הכנו דוח על קבר רשב"י, המקום הזה הוא המקום השני בקדושתו בארץ ישראל ובכמות הביקורים, אני מכיר תיירים שמגיעים לשדה התעופה בן גוריון, במקרה פגשתי אנשים שהגיעו מרוסיה שהגיעו לשם, שכרו הליקופטר בשדה התעופה, טסו למירון והשתתפו שם בהילולה ובדברים אחרים, חזרו לשדה התעופה וחזרו לרוסיה, הם באו רק למטרה הזאת.

מיכה לינדנשטראוס: האגף הזה למשל עוסק בבדיקה האם יישמו את המלצות מבקר המדינה משנים קודמות.

מיכה לינדנשטראוס: הם עוסקים כרגע בחומרים מסוכנים, אתה יודע שיש בעיה שהתגלתה במלחמת לבנון השנייה של אחסון ואפסון של חומרים מסוכנים ודברים אחרים.

מיכה לינדנשטראוס: היחידה הזאת שהקמנו בודקת אם יישמו את המלצות שלנו אחרי מלחמת לבנון השנייה.

מיכה לינדנשטראוס: נתתי סתם שתי דוגמאות שעלו לי כרגע אבל יש הרבה מאוד דוגמאות.

מיכה לינדנשטראוס: הם עושים עבודה חשובה, הם נבחרו על ידי הכנסת והם אגף מיוחד במשרד המבקר.

יואל חסון: ישנן עוד הערות לפני האישור?

יואל חסון: חבר הכנסת צחי, אתה רוצה להגיד משהו?

מיכה לינדנשטראוס: הוא יהיה חבר כנסת בכנסת הבאה, אם הוא ימשיך הוא יבדוק את העניינים של השחיתות.

יואל חסון: אני לא חושב שהוא יוכל להרשות לעצמו להיות כנסת, לדעתו השכר יותר מדי גבוה והוא גם שואף כל הזמן להוריד לנו אותו, בסוף הוא לא יוכל להיות.

יואל חסון: אני מבקש ראשית להודות לכם על הצגת הדברים והנתונים ועל דוח ביצוע העבודה והפעילות הענפה, הרחבה והמשמעותית שלכם שבהחלט מציגה את הדברים.

יואל חסון: כמו שאמרנו בתחילה זו ביקורת חזקה ומשפיעה משמעותית.

יואל חסון: אנחנו רוצים לאשר את הדוח הכספי לשנת 2010 שהוגש לנו על ידי מבקר המדינה.

יואל חסון: אני מעלה זאת להצבעה, מי בעד?

יואל חסון: הצבעה בעד– 2 נגד - אין נמנעים - אין הדוח הכספי לשנת 2010 אושר פה אחד אני קובע, שהדין וחשבון הכספי לשנת 2010 של מבקר המדינה אושר פה אחד על ידי וועדת הביקורת לענייני המדינה.

יואל חסון: אני מודה על ההשתתפות, הישיבה נעולה.