ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 201, 2011-08-03 09:30

דני דנון: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

דני דנון: הנושא שעל סדר היום, פרויקט נעל"ה לבני נוער העולים במסגרת נעל"ה.

דני דנון: במהלך סיורים רבים של הוועדה, נחשפנו לפעילות המבורכת של נעל"ה.

דני דנון: באופן אישי, אני נחשפתי לכך במהלך סיור שנערך ברוסיה במטרה לראות את ההכנות של בני הנוער לפני שהם מגיעים לפרויקט וכן במסגרת סיורים שלנו בחוות נוער, באולפנים, פגשנו את המשתתפים וכמובן גם את הבוגרים.

דני דנון: מטרת הישיבה היום היא לקבל סקירה על הפעילות הארגון, של המסגרת ולבחון איך מגדילים את היקף הפעילות, איך אנחנו מנצלים את התקציב במלואו שהוקצב על ידי מדינת ישראל לפרויקט.

דני דנון: יש כאן נציגות של משרד האוצר?

דני דנון: עדיין לא, אבקש לבדוק את נוכחותם כי יש עניין של ניצול התקציב.

דני דנון: בפעם האחרונה שעסקנו בנושא, זה היה בשנת 2009 כמדומני, בזמן מצוקה שעלו קולות כאלה ואחרים לגבי המשך הפרויקט.

דני דנון: הוועדה כמובן אמרה את דברה בנושא החשוב הזה ולגבי חשיבות המשך הפרויקט.

דני דנון: אבקש מיחיאל שילה ממשרד החינוך לסקור בקצרה את הפרויקט, אחריו ישעיהו יחיאלי ראש מנהלת נעל"ה שיתן לנו סקירה קצרה או מצגת לגבי הפעילות ואז נפתח את הדיון.

דני דנון: בבקשה.

יחיאל שילה: בוקר טוב לכולם, ליושב ראש.

יחיאל שילה: אני חושב שלחלק גדול מהיושבים כאן נעל"ה חדש לו.

יחיאל שילה: לפחות שני שליש מהאנשים שיושבים כאן מכירים את פרויקט נעל"ה ואת תכנית נעל"ה.

יחיאל שילה: לטובת אלה שלא מכירים את תכנית נעל"ה אני אסביר במספר דקות.

יחיאל שילה: תכנית נעל"ה הוקמה בראשית שנות התשעים, בשנת 1992 על ידי ממשלת ישראל ומשרד החינוך.

יחיאל שילה: שר החינוך דאז זבולון המר ז"ל הקים את הפרויקט הזה ביוזמת "נתיב".

יחיאל שילה: שנה לאחר מכן הסוכנות היהודית במסגרת 'עליה 16' של עליית הנוער, הריצה שתי תכניות במדינות חבר העמים.

יחיאל שילה: ראש הממשלה דאז יצחק רבין ז"ל החליט על איחוד שתי התכניות.

יחיאל שילה: תכנית נעל"ה 16 משנת 1992 עד 1997 ובשנת 1997 התכנית הזאת הועברה למנהלת האגודה לקידום החינוך - כאשר עליית הנוער התאחדה.

יחיאל שילה: התכנית כפי שאמרתי הוקמה על ידי ממשלת ישראל ומשרד החינוך הוביל את התכניות האלה.

יחיאל שילה: היתה שותפות בין הסוכנות היהודית לבין משרד החינוך וגם משרד הקליטה היה שותף.

יחיאל שילה: במימון של התכנית שכללה שני מרכיבים, המרכיב המרכזי הוא דמי אחזקה של תלמידי הפנימייה, חוץ מהשכל"ם (שכר לימוד) שהוא באחריות משרד החינוך - כל ילד וגם תיירים מקבלים היום שכר לימוד בהתאם לגיל ולכיתה בה הם לומדים.

יחיאל שילה: דמי אחזקה עבור תלמידי הפנימייה היו במימון עליית הנוער דאז בסוכנות היהודית והיום זה במימון מינהל החינוך ההתיישבותי שאני עומד בראשו במשרד החינוך שאחראי על כל החינוך הפנימיות בישראל כולל מנהלת נעל"ה.

יחיאל שילה: כאמור, הייתה שותפות בין הסוכנות בחלוקה של: 48% - סוכנות יהודית, 52% - משרד החינוך, גם באחזקת המנהלת וגם באחזקת הילדים בפנימייה.

יחיאל שילה: לפני כשלוש שנים בגלל תזרים כספים של הסוכנות היהודית הסוכנות היהודית לכאורה יצאה למעשה מהתכנית הזאת.

יחיאל שילה: המימון של כל התכנית וגם של המנהלת הוא בסדר גודל 8 מיליון שקל היום לאחזקת המנהלת, גם של אחזקת תלמידי הפנימייה, כולל השכל"ם שחל כולו על משרד החינוך.

יחיאל שילה: מדובר על כ- 70 מיליון שקל.

יחיאל שילה: התכנית בשיאה, אני זוכר את הנתון מאחר ותקופה מסוימת אני הקמתי את התכנית הזאת וניהלתי אותה כמשנה למנכ"ל החינוך בסוכנות היהודית, בשיאה הגיעו כ- 3,700 ילדים שלמדו בו זמנית, מדובר כמעט עד לשנת 1997-8, אז חלה ירידה כללית בעלייה למדינת ישראל וגם כנתון נוסף, כנגזרת מהעניין הזה גם ירידה בקליטה.

יחיאל שילה: היום אנחנו מדברים על סדרי גודל של 1,200 תלמידים מכל העולם.

יחיאל שילה: נעל"ה כשהוקמה בזמנו הוקמה כדי להביא ילדים מחבר העמים בלבד.

יחיאל שילה: ברבות השנים היתה פנייה לממשלה והיא הרחיבה את התכנית לעוד מדינות במערב, כמובן שזה לא בא על חשבון הילדים מחבר העמים, מאחר ומספר הילדים קטן ולא הכסף.

יחיאל שילה: המדינה והאוצר תקציבו את התכנית ל -3,500 ילדים.

יחיאל שילה: כלומר במשך שנים היה המספר עם הכסף, כעת נשאר המספר בלי הכסף.

יחיאל שילה: הסיכום עם האוצר הוא שברגע שנדע שיש עוד ילדים שיעלו במסגרת אנחנו פונים לאוצר ונקווה שיתנו את הכסף.

יחיאל שילה: עד היום לא היתה בעיה.

יחיאל שילה: בשנים האחרונות הסידור הזה של 100-150 ילדים, לצערי אין מספיק ילדים שמגיעים לא מחבר העמים וגם לא ממדינות אחרות בעולם.

יחיאל שילה: אני פותח בסוגריים ואומר, שחוץ ממסגרת נעל"ה - - -

דני דנון: מה המספרים בפילוח המדינות היום?

יחיאל שילה: כ- 70% עדיין מחבר העמים ו- 30% מהשאר.

דני דנון: ה- 30% מאילו מדינות בעיקר?

יחיאל שילה: מארצות הברית, צרפת, דרום אמריקה ומספר זניח מגרמניה וממקומות אחרים.

יחיאל שילה: אני פותח סוגריים ואומר שבמסגרת הזאת יש מסלול נוסף של עליית הנוער שחוגגת בשנה הקרובה 80 שנה להיווסדה, היא הביאה בשנות קיומה כמעט חצי מיליון בני נוער, רובם המכריע של כ- 200 אלף ילדים שהגיעו ארצה מכל העולם והיא עדיין ממשיכה במסגרת הזאת לקלוט גם ילדים שמגיעים מצרפת וממקומות אחרים.

יחיאל שילה: אם נחבר את המספרים האלה יש עוד כ- 1,200-1,500 ילדים שנמצאים בגפם ללא הורים בארץ.

דני דנון: אני רוצה לכנס אותך לקראת סיום.

דני דנון: לפי דעתי אין אחד בחדר כאן שאינו נמצא בעובי הקורה וגם שהלב שלו בעובי הקורה.

יחיאל שילה: זוהי תכנית מצוינת, תכנית מוצלחת שכרגע קבינט הקליטה העלייה והתפוצות בראשותו של שר החוץ הקים וועדה בראשותו של מנכ"ל משרד הקליטה.

יחיאל שילה: אני חבר בוועדה יחד עם נציגים נוספים.

יחיאל שילה: הוועדה הזאת הגישה את מסקנותיה לקבינט כדי לתגבר את העלייה גם ממדינות המערב וגם מחבר העמים לשעבר.

יחיאל שילה: מבחינת דמי האחזקה והשכ"לם אני מאמין שברגע שיהיה צורך היא תגייס את כולם וגם האוצר יתקצב את הכסף הזה.

יחיאל שילה: כרגע אנחנו נדרשים קודם כל לעשות את הפרסום וההסברה באותן מדינות - זה בעצם הדבר המרכזי שהסוכנות היהודית עסקה בו והיום לאור התכנית האסטרטגית החדשה של הסוכנות אני עדיין לא יודע מהו תפקידה של הסוכנות היהודית בתוך הסיפור של נעל"ה.

יחיאל שילה: הם בעד התכנית הזאת, הם מעוניינים, אבל אין לי מושג למה הם הולכים.

אברהם מיכאלי: איזה סכום כסף הוקצב בשנים הטובות?

יחיאל שילה: בשנים הטובות כמעט 15 מיליון דולר תקציב ועוד כ- 5 מיליון שקל.

דני דנון: התקציב סודר, העניין כרגע הוא השיווק שהוא בעייתי.

יחיאל שילה: היום כל התכנית ממומנת על ידי משרד החינוך, החינוך ההתיישבותי.

דני דנון: תודה רבה מר יחיאל שילה.

דני דנון: אבקש את מר ישעיהו מיכאלי להמשיך את הסקירה ואולי להתמקד בבעיות היומיומיות ובדברים שאתם מבקשים את התערבות הוועדה.

ישעיהו יחיאלי: תודה.

ישעיהו יחיאלי: אתחיל מהסוף.

ישעיהו יחיאלי: הבעיה מספר אחת של תכנית נעל"ה היא שיווקה במערב.

ישעיהו יחיאלי: כפי שהזכיר קודמי יחיאל שילה מונה צוות בין משרדי, הצוות הבין משרדי הזה המליץ לממשלה להקצות 3 מיליון שקל לטובת פעילות נעל"ה במערב.

ישעיהו יחיאלי: התקציב באותו משבר שהזכרת משנת 2009 כשהסוכנות החליטה לצאת מ"נעל"ה, החליטה הממשלה על העברת 3 מיליון שקל מארגון "נתיב" על מנת לעזור לסוכנות היהודית ולהשתתף איתה בפעילות השיווק.

ישעיהו יחיאלי: כתוצאה מזה אנחנו עומדים בחמ"ע (חבר העמים) על הישגים נאים מאוד שנה אחר שנה של למעלה מ- 800 ילדים שמגיעים להירשם לנעל"ה.

דני דנון: מי אחראי על יישום התקצוב הזה?

ישעיהו יחיאלי: על התקציב הממשלתי אחראית "נתיב".

דני דנון: במערב.

ישעיהו יחיאלי: במערב לכאורה הסוכנות היהודית.

ישעיהו יחיאלי: המלצת הצוות הבין משרדי שמינה הקבינט היא להקצות למשרד החינוך ו/או משרד הקליטה ו/או משרד התפוצות, אלו שלושת המשרדים העוסקים בנעל"ה בארץ או בחו"ל, סך של 3 מיליון שקל כדי הציל את נעל"ה במערב.

ישעיהו יחיאלי: כדי שנבין אנחנו במערב כרגע בקריסה.

ישעיהו יחיאלי: הנתונים מופיעים גם במסמך המרכז מחקר ומידע, זו הזדמנות להודות לאוריאנה על העבודה הטובה שנעשתה.

דני דנון: עבודה מקיפה, יישר כוח על העבודה.

ישעיהו יחיאלי: זו בעיה מספר אחת.

ישעיהו יחיאלי: אנחנו מאמינים שיש לנו פוטנציאל במערב, אנחנו בעשור השני של תכנית נעל"ה, הזכיר יחיאל, אנחנו נכנסים לשנה העשרים.

ישעיהו יחיאלי: כל אחד שיבדוק תכניות חינוכיות שרצות בארץ - - -

דני דנון: מתי מתחילה הפעילות השנה?

ישעיהו יחיאלי: כמו שנת לימודים.

דני דנון: בשנה הקרובה יש ירידה.

ישעיהו יחיאלי: בשנה הקרובה יש לנו כבר ירידה של 30% מהמערב.

ישעיהו יחיאלי: אם המגמה הזאת תמשך אנחנו נהיה בלי ובעצם נחזיר את נעל"ה לעשור הראשון.

ישעיהו יחיאלי: בעשור הראשון נעל"ה פעלה רק במסגרת מדינות חבר העמים.

אברהם מיכאלי: סליחה ברשותך.

אברהם מיכאלי: עם כל ההערכה לעולי המערב שאנחנו מעודדים היום את עלייתם ואת בני הנוער משם, עדיין הפוטנציאל מחבר העמים קיים והוא פוטנציאל לא ממומש.

אברהם מיכאלי: ביקרתי שם לפני כחודש וקיבלתי תלונות מאוד קשות, הגיעו מוסדות ואמרו שיש ילדים שעל פי ההמלצות עשויים להגיע.

אברהם מיכאלי: השאלה למה אתם מרפים מחבר העמים.

אברהם מיכאלי: שם קיימת ההתבוללות ואם לא עולים לארץ הילדים הולכים לאיבוד.

ישעיהו יחיאלי: אף אחד לא הרפה.

אברהם מיכאלי: יש תלונות שהרפו.

ישעיהו יחיאלי: חבר הכנסת אברהם מיכאלי, הופצה שמועה בחבר המדינות שתכנית נעל"ה - - -

אברהם מיכאלי: דיברתי עם אנשים בשטח, מה זאת אומרת שמועה?

ישעיהו יחיאלי: אין שום בעיה עם מספר ילדי נעל"ה שמגיעים מחבר המדינות ארצה, למרות שבתקציב המדינה לכאורה יש הגבלה ל- 1,200, אמר יחיאל שילה שאם יהיו יותר אנחנו נמצא את הדרך.

ישעיהו יחיאלי: זאת לא הבעיה.

אברהם מיכאלי: נעזור לכם.

ישעיהו יחיאלי: אנחנו יודעים שאתם יודעים לעזור לנו.

אברהם מיכאלי: עד עכשיו הוכחנו את זה.

ישעיהו יחיאלי: ברור.

ישעיהו יחיאלי: כשמסתכלים על עשרים שנות נעל"ה והעובדה שהתכנית הגיעה לגיל הזה ושהיא הפכה למותג גם בארץ וגם בחו"ל זה לא נבנה מעצמו.

ישעיהו יחיאלי: אנחנו עוסקים כאן

ישעיהו יחיאלי: בתכנית שהיא התכנית הכי קשה גם מבחינת הגיל שמגיעים אליה וגם מבחינת אורך הזמן שמשתתפים בה בהשוואה לכל מיני תכניות שעוסקות בגיל יותר מבוגר ובתקופות יותר קצרות שכולם יודעים לדבר עליהן, כבודן במקומן מונח.

ישעיהו יחיאלי: אנחנו עוסקים כאן בילדים בגיל ההתבגרות שלא אוטומטית כל ילד שרוצה להגיע לארץ נכון להביא אותו.

ישעיהו יחיאלי: על זה הטענות חבר הכנסת אברהם מיכאלי.

אברהם מיכאלי: אתה מציג את זה לוועדה בצורה שיכולה להטעות.

אברהם מיכאלי: מדובר כאן בהמלצות של ראשי המוסדות והצוות הפסיכולוגי שהם מתאימים לנעל"ה.

אברהם מיכאלי: לא מדובר באיזו קריזה של איזה ילד שרוצה להגיע לארץ.

אברהם מיכאלי: יש לך את הרשויות שלך ואני יודע שאתה עובד עם אנשי מקצוע ושאנשי המקצוע שלך קובעים מי יעלה ומי לא יעלה.

אברהם מיכאלי: צריך להתחשב גם באנשים שמלווים ילדים מגיל אפס או מגיל קטן ובילדים שמגיעים לגיל נעל"ה יש להתחשב גם בהם.

דני דנון: בואו נתקדם.

דני דנון: גם אני הייתי ברוסיה וגם אלי הגיעו הטענות.

דני דנון: אני חושב שמר יחיאל שילה התייחס לעניין מבחני קבלה.

אברהם מיכאלי: על זה אנחנו מערערים.

דני דנון: בוא נשמע את עמדתו ואז נראה אם יש על מה לערער.

ישעיהו יחיאלי: עמדתנו היא מאוד פשוטה, זאת לא עמדתנו זו עמדתו של משרד החינוך.

אברהם מיכאלי: עמדתה של המדינה, זה לא קודש קודשים.

דני דנון: זה ויכוח בין שניכם שהוועדה והאורחים לא מבינים בדיוק.

דני דנון: נקרא לילד בשמו, מבחינת תנאי הקבלה, או אולי נגדיר ילדים שלא מאושרת להם הקבלה לפרויקט נעל"ה, תן לנו את המספרים של אלה שנדחו, מהן הסיבות בגינן הם נדחים.

דני דנון: בוא נבחן איך אפשר לקדם את העניין הזה.

ישעיהו יחיאלי: במבט כללי אפשר לומר שאנחנו מקבלים בין 50% ל- 60% מהפונים אלינו.

ישעיהו יחיאלי: אגב, לא כל מי שמתקבל מגיע, חלק מבטלים מרצונם מכל מיני סיבות.

ישעיהו יחיאלי: התלמידים שאינם מתקבלים הם אותם תלמידים שלה

ישעיהו יחיאלי: בנתו כרגע הם אינם בשלים לבצע מעבר ממדינה למדינה ולהסתגל באופן עצמאי כאן למערכת חינוך חדשה.

ישעיהו יחיאלי: בגדול אלה ילדים שעלולים להיות במצבי סיכון ויש גבול לאחריות שלהבנתו אנחנו והמדינה צריכים לקחת על עצמנו.

יחיאל שילה: מעבר לעניין הזה יש תנאי סף שקבענו לתכנית הזאת.

יחיאל שילה: תנאי הסף אומרים שאנחנו לא מביאים ילדים צעירים.

דני דנון: מה ההגדרה של צעירים?

יחיאל שילה: צעירים עד גיל 15, גיל 14 בתכנית חריגה של פרויקט מיוחד שאנחנו מביאים אותו במסגרת פיילוט חריג.

יחיאל שילה: גיל 11, 12,13 14, לדעתי חלק מהילדים האלה נופלים בקטגוריה הזאת.

דני דנון: סיימת מר ישעיהו יחיאלי?

ישעיהו יחיאלי: אני אציין בהקשר למיון ורוצה לציין דבר שחידשנו בשלוש השנים האחרונות.

ישעיהו יחיאלי: לבקשת הסוכנות היהודית ובאישור מנהל המינהל לחינוך התיישבותי פתחנו מסלול מיוחד שנקרא 'מסלול נעורים' שאליו אנחנו מביאים ילדים שלא התקבלו לתכנית.

דני דנון: בגילאים האלה.

דני דנון: מעל גיל ?4.

ישעיהו יחיאלי: בגילאים הנכונים, אלה ילדים עם הרבה מאוד קשיים שפיתחנו עבורם תכנית מיוחדת בקבוצות יותר קטנות עם לווי ותמיכה פי שניים מהמקובל - - -

דני דנון: כמה ילדים יש בתכנית הזאת?

ישעיהו יחיאלי: כרגע יש בתכנית הזאת 60 ילדים.

ישעיהו יחיאלי: הם מתחנכים בכפר הנוער "הדסה נעורים" ועושים שם עבודה נפלאה.

ישעיהו יחיאלי: אני ממליץ לך באחד הסיורים שלך להגיע לשם ולראות.

אברהם מיכאלי: גם מהמערב וגם מחבר העמים לשעבר?

ישעיהו יחיאלי: רק מחבר העמים.

ישעיהו יחיאלי: הצעו תכנית דומה למגזר הדתי בנעל"ה.

ישעיהו יחיאלי: אנחנו עובדים עם ארבעה בתי ספר במגזר החרדי, עם שלושה מהם הגענו לסיכום על פתיחת מסלול נעורים בשניים משלושת המקומות.

ישעיהו יחיאלי: הרעיון היה כדלקמן: יש ארבעה מוסדות, שנים לבנים ושנים לבנות, מוסד יקבל את הנערים שהם בני נעל"ה והשני יקבל בני "נעורים".

ישעיהו יחיאלי: בנות אותו דבר.

ישעיהו יחיאלי: במגזר הבנות יש לנו הסכמה, למגזר הבנים אין לנו הסכמה ולכן מוסד אחד שיושב כאן לימיננו רוצה לפתוח מסלול נעל"ה "נעורים" אצלו.

ישעיהו יחיאלי: העניין הזה בדיון עם משרד החינוך, אם המסלול יאושר - - -

אברהם מיכאלי: משרד החינוך יושב כאן, מה הבעיה?

יחיאל שילה: מחר מתקיים דיון.

יחיאל שילה: לא מנהלים משא ומתן בוועדה.

אברהם מיכאלי: זה המקום הכי טוב לעשות משא ומתן.

אברהם מיכאלי: סגרנו את תכנית ויסקונסין בוועדה.

ישעיהו יחיאלי: אנחנו סבורים שזה כיוון מאוד מעניין שניתן - - -

דני דנון: זה ייתן מענה לטענות שמגיעות ?

ישעיהו יחיאלי: לחלק.

ישעיהו יחיאלי: יש כאלה שלא מתאימים לא לזה ולא לזה.

ישעיהו יחיאלי: לא כל ילד שרוצה מתאים להביא אותו.

דני דנון: מי קובע את ההתאמה?

דני דנון: יש פסיכולוגים?

דני דנון: איך זה מתבצע?

ישעיהו יחיאלי: במקרה הבאנו איתנו את הפסיכולוג הראשי של נעל"ה, אם יהיה צורך הוא יוכל לענות.

דני דנון: יוצאים מהארץ פסיכולוגים שעושים את המיונים?

ישעיהו יחיאלי: לכל העולם יוצאים צוותים מקצועיים, יוצאים פסיכולוגים ואנשי חינוך כולם דוברי שפת המוצא והכול מתבצע בשפת המוצא.

ישעיהו יחיאלי: יש לנו צוותים בחמש שפות והם בוחנים את הילדים בכל מקום בעולם.

דני דנון: מילה אחת לגבי ניצול התקציב, לצערי לא נמצא כאן נציג האוצר.

דני דנון: הבנתי שלא כל התקציב המוקצה לפרויקט וזאת לאחר שנאבקנו להשיג את התקציב הזה ואין ניצול.

דני דנון: אני לא יודע מה היה בשנת 2010.

דני דנון: בואו נדבר על שנת 2010.

אברהם מיכאלי: תקציב של מה?

דני דנון: התקציב שהוקצב על ידי המדינה לפרויקט נעל"ה במלואו מנוצל?

יחיאל שילה: מנוצל במלואו.

אברהם מיכאלי: היושב ראש שואל האם אין לנו אפשרות להביא עוד ילדים או שבגלל אי ניצול או חוסר תקציב אתם לא מביאים?

יחיאל שילה: אמרתי בתחילת דבריי שבמשך שנים האוצר תקצב 3,500 ילדים עם כסף, כשהוא ראה שאין 3,500 ילדים הוא הוריד את העניין הזה, נשארו 1,220 תלמידים.

יחיאל שילה: הסיכום עם האוצר שברגע שהוא יראה שישנה עלייה במספר הילדים נפנו אליו לאישור תקציב נוסף.

יחיאל שילה: אין בעיה.

יחיאל שילה: אולי אתה מתכוון למנהלת, אין כאן ניצול או אי ניצול תקציב, פעם זה היה 11 מיליון ואנחנו פועלים לפי מספר התלמידים ולפי הפעילות שאנחנו מבצעים, היום זה פחות או יותר בסדר גודל של 8 מיליון שקל.

יחיאל שילה: לא שיש בתקנה, זו תקנה של המינהל, של המשרד ולפי הצורך אנחנו מתקצבים את העניין הזה.

יחיאל שילה: שאנחנו לא חייבים לנצל את כל ה- 8 מיליון שקל.

יחיאל שילה: להפך אני חושב שצריך להוריד, ואני אומר את זה לראש הוועדה, אמרתי במנהלת שצריך להוריד את עלויות המנהלת.

דני דנון: כמה כסף מתוקצבים למנהלת?

יחיאל שילה: מדובר על 8 מיליון שקל בשנה.

דני דנון: לעומת שנים קודמות זה יותר או פחות?

יחיאל שילה: זה פחות, אבל גם מספר התלמידים פחת.

דני דנון: תודה.

דני דנון: לפני שנעבור לנציג הסוכנות בעניין השיווק, הייתי רוצה לשמוע את הנציגים מחבר העמים, מוסדות "אור אבנר" מר יהודה בלוי בבקשה.

יהודה בלוי: תודה רבה למר דני דנון יושב ראש הוועדה ולוועדה שמעלים את הנושא הזה.

יהודה בלוי: פרויקט נעל"ה הוא נושא מאוד חשוב וראוי .

דני דנון: נמצאים איתנו חברת הכנסת יוליה שמאלוב ברקוביץ' וחבר הכנסת אברהם מיכאלי וגם חבר הכנסת אמנון כהן ביקש שלא ננעל את הדיון לפני שהוא יבוא, יש חשיבות רבה לפרויקט, אני אומר את זה כמי שמתוודע יום יום ולילה לילה לנושא העלייה.

יהודה בלוי: לדעתי זה אחד מהפרויקטים הציוניים היותר חשובים שמבצע היום ציונות בפועל.

יהודה בלוי: זאת אומרת שיש הרבה פרויקטים אחרים שמעודדים אנשים להגיע לכאן לטיול של חודש או שלושה שבועות.

יהודה בלוי: פרויקט נעל"ה הוא פרויקט אמיתי שיש לו מטרה אמיתית.

יהודה בלוי: העובדות מוכיחות ולזה ראוי משרד החינוך במשך כל השנים, ומי שהקים את הפרויקט שהיום הוא מנהל מינהל החינוך ההתיישבותי מר יחיאל שילה.

יהודה בלוי: כל הברכות שבעולם על החזון הזה.

יהודה בלוי: לדעתי הפרויקט הזה הוא הפרויקט הכי חשוב שיש בתחום החינוך.

יהודה בלוי: כמו שנאמר כאן במדינות חבר העמים הנושא הזה חשוב פי כמה.

יהודה בלוי: יש לו חשיבות מאוד גדולה כי אנשים רואים בו סוג של הזדמנות לצאת מתוך המעגל שלהם.

יהודה בלוי: הרבה חושבים על עלייה וכשהם שולחים את הילד ראשון הם רואים בזה שליחות של הילד לבחון את המצב ואיך הם עולים לארץ.

יהודה בלוי: גם הדבר הזה זה מוכיח את עצמו ובעקבות הילדים מגיעות הרבה משפחות.

יהודה בלוי: אנחנו נכנסנו לנושא הזה לא לפני הרבה שנים.

יהודה בלוי: לצורך העניין הזה אני מייצג גם את "אור אבנר" העולמית שמחזיקה רשת ענפה או את הרשת הגדולה ביותר של בתי ספר במדינות חבר העמים - - -

דני דנון: כמה ילדים יש לכם במוסדות בישראל?

יהודה בלוי: במוסד הספציפי הזה יש בערך כ- 45 תלמידי נעל"ה.

אברהם מיכאלי: כמה יש בכפר בסך הכול?

יהודה בלוי: קרוב ל- 400 תלמידים.

יהודה בלוי: מר ישעיהו יחיאלי הזכיר קודם את נושא הוועדה שהקים משרד הקליטה.

יהודה בלוי: בין ההמלצות שלה ראיתי פה שהיא גם ממליצה להכניס ארגונים נוספים שיבואו ויעזרו.

יהודה בלוי: הדבר הזה מאוד מאוד חשוב.

יהודה בלוי: אני אציין את המצוקות שיש כי דיברו עליהן, אנחנו כל הזמן שומעים את המצוקות האלה.

יהודה בלוי: רשת "אור אבנר" בחבר העמים זו רשת חינוך סגורה וקיימת שמביאה אליה ילדים מגיל שלוש ואפילו קודם כשהם נכנסים למעונות יום.

יהודה בלוי: הילדים גדלים במשך כל השנים אצלנו.

יהודה בלוי: החלק הישראלי שלו הוא לא החלק האינטגראלי, הקהילה הייתה שמחה אם כל התלמידים היו נשארים בקהילה ומפתחים בקהילה.

יהודה בלוי: הגענו כגוף חיצוני ואמרנו שננסה לעלות לארץ ולהביא כמה שיותר תלמידים מתוך המערכת.

יהודה בלוי: בהרבה מאוד קהילות נתקלו שמנהל בית הספר, הפסיכולוג, רב הקהילה מרגישים פגועים ומרגישים חוסר רצון לשיתוף פעולה.

יהודה בלוי: העלנו את הדברים האלה כמה פעמים.

יהודה בלוי: הטענות שלהם למשל שלא יתכן ששני ילדים שלמדו יחד באודסה באותו בית הספר ובאותה כיתה, המנהל דיבר ועודד אותם שילכו.

יהודה בלוי: חצי שנה הם דיברו בשמחה שהם יגיעו לארץ וניהלו שיחות איך יהיה בארץ.

יהודה בלוי: שניהם הלכו למיון והאחד חזר עם תשובה שלילית והשני עם תשובה חיובית, התשובות הן מכל מיני סיבות.

יהודה בלוי: במקום שזה יהיה משהו חריג זה משהו שכמעט תמיד קורה.

יהודה בלוי: הוא אומר שבסביבות 50% חוזרים עם תשובה שלילית.

יהודה בלוי: זה משפיע גם על השנה הבאה - - -

אברהם מיכאלי: מהי הסיבה?

אברהם מיכאלי: אתם יכולים לפרט לנו ולמסור נתונים שסותרים את הנתונים של הצוות המקצועי שלהם?

יהודה בלוי: אני אתן נתון אחד שהוא עובדתי.

יהודה בלוי: במשך כמה שנים העלנו לבד ילדים שקיבלו תשובה שלילית.

יהודה בלוי: זאת אומרת שביקשנו מהתורמים שלנו ואמרנו שלא מוכנים לתקצב אותם, ביקשנו לעלות אותם לבד.

יהודה בלוי: בסופו של דבר, יש לנו גם מסמכים שהגשנו על כך, רוב התלמידים או הרבה מאוד מהתלמידים האלה שהעלנו לבד בסופו של דבר אחרי שנה התקבלו לנעל"ה.

יהודה בלוי: כלומר לקחה שנה שגם נעל"ה הכירה שהם יכולים להשתלב.

יהודה בלוי: אנחנו לא טוענים שכל נעל"ה אמור לעבוד בשיטה הזאת.

יהודה בלוי: לדעתי צריך לעשות כאן סוג של בידול, יש משהו שהוא שונה.

יהודה בלוי: אנחנו מערכת שמכירה את הילד מגיל שלוש, יש לבית הספר פסיכולוג קבוע, יש פסיכולוג של הרשת העולמית, יש מנהל בית ספר, רב הקהילה.

יהודה בלוי: אנחנו ממשיכים לשמור עם הילד קשר וגם עם הוריו כשהילד כאן.

יהודה בלוי: אנחנו בקשר יומיומי איתם, יש לנו שם נציגות כל הזמן.

יהודה בלוי: כלומר כשעונים לילד תשובה שלילית עם קריטריונים מחמירים שמתאימים לילד שלא הכירו אותו עד אתמול, בשם השוויון זה לא כל כך מתאים.

יהודה בלוי: זאת הטענה המרכזית - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה הגיל הכי הנמוך.

יהודה בלוי: גיל 13 ותשעה חודשים זה הגיל שנעל"ה מעלה לארץ היום בפועל וגם מקבל למיון.

יהודה בלוי: אני רוצה לדייק כי זה כמעט 14 אבל בכל זאת זה הגיל.

יהודה בלוי: גם אנחנו מסכימים שלא צריך לעלות ילדים לפני הגיל הזה, זה חד משמעית.

יחיאל שילה: יש לי תיקון קל.

יחיאל שילה: התכנית כשנוסדה והוקמה בזמנו נוסדה לקלוט ילדים בני 15 לשלוש שנות לימוד בארץ.

יחיאל שילה: בשלוש השנים האחרונות הלכנו על איזה פיילוט של 100 תלמידים לכיתות ט', לכן במגזר החרדי, הממלכתי דתי החלטנו שגם ט' אצלכם לא כפיילוט - - -

יהודה בלוי: היא שאלה אותי מה הגיל בפועל, עניתי מה קורה בפועל.

יהודה בלוי: זה לא סותר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה היתה ההחלטה כן להתחיל בכיתה ט'?

יחיאל שילה: ביקשו, אמרו שיש דרישה של תלמידים והורים להביא את הילדים גם בכיתה ט', אמרנו שנעשה ניסיון והניסיון מצליח.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בשביל זה אתם מחזיקים יותר פסיכולוגים, כדי לדעת אם הילד מתאים?

יחיאל שילה: יש אותו מספר פסיכולוגים, לא הוספנו.

יהודה בלוי: פרויקט נעורים שמתקיים במוסדות אחרים, אם הוא יכנס למוסדות שלכם כאן בארץ, זה ייתן מענה לאותם ילדים שהם כאילו גבוליים מבחינת האבחון?

יהודה בלוי: לדעתי התשובה חיובית, אני גם רוצה לדייק במשהו אחד.

יהודה בלוי: לפרויקט נעורים יש את הדרישות מהמוסד ולמה הם מסכימים כדי שהילדים יגיעו למוסד.

יהודה בלוי: הדרישה מהמוסד היא למעשה כוח אדם הרבה יותר גדול שיטפל בקבוצות קטנות יותר.

יהודה בלוי: בדרישה הזאת אין לנו שום בעיה לעמוד ואנחנו נשמח לעמוד בה.

דני דנון: גם מתקצבים אתכם בהתאם.

יהודה בלוי: לא שמעתי על תקצוב יותר גדול.

יהודה בלוי: ניסיתי לקרוא כאן בחוברת מאיפה מגיע התקצוב העודף ולא כל כך מצאתי.

יהודה בלוי: אולי זה משהו שלא מצאתי או לא הבנתי.

אברהם מיכאלי: אין תקצוב עודף?

יהודה בלוי: הוא אומר שאין תקצוב עודף.

אברהם מיכאלי: יש יותר לווי.

יהודה בלוי: בעצם המוסד צריך לספוג את העלויות של קבוצות קטנות יותר - בזה אנחנו מוכנים לעמוד.

יהודה בלוי: הדבר החשוב מאוד הוא מה שאמרתי קודם, אם שני ילדים למדו באודסה באותה כיתה, שגם כאן הם ילמדו באותו כיתה לפי הקריטריונים של הילד החלש.

יהודה בלוי: כלומר עם צוות גדול יותר לכולם.

יהודה בלוי: אני מוכן לשלם גם לחזקים צוות יותר גדול והעיקר מבחינתי שתהייה קבוצה אחת ולא לעשות הפרדה של אחד סוג א' והשני סוג ב'.

יהודה בלוי: הדברים האלה הם בומרנג שמשפיע על בית הספר שלי.

יהודה בלוי: כמו שאמרתי כאן, אני לא אוסף ילדים מכל מיני ערים, הם בקשר יומיומי עם בית הספר, הם בקשר עם הקהילה - - -

אברהם מיכאלי: אני מניח שגם לפני המיון אתם מגישים חוות דעת על הילד.

יהודה בלוי: הגשנו ואנחנו מגישים, יש לנו חוות דעת משלנו ואנחנו משתמשים גם בפסיכולוגים שגם נעל"ה בעצמו משתמש בהם.

יהודה בלוי: יש גם את הפסיכולוגים של המערכת שלנו.

יהודה בלוי: היתה לנו קבוצה שקיבלה תשובה שלילית, הגשנו בצורה מסודרת לחינוך ההתיישבותי.

אברהם מיכאלי: יש ערר על ההחלטה?

יהודה בלוי: כן.

יהודה בלוי: הגשנו מעבר לערר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בעצם אתם מבקשים מהם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתם מביאים קבוצת ילדים ומבקשים לעלות אותם במסגרת נעל"ה, אתם כעין מתווך.

יהודה בלוי: אנחנו מחנכים אותם שם ומעלים אותם לארץ.

יהודה בלוי: אנחנו מבקשים שהמעמד שלנו יהיה הרבה יותר משמעותי, כל הדעה שלנו בכל הקשור למיון ולהחלטה, כמובן שהכול יהיה בהנחיה של האגף לחינוך התיישבותי שייתן את הקריטריונים הברורים.

יהודה בלוי: ברור שפסיכולוג שהכיר את הילד מגיל שלוש יודע יותר מפסיכולוג שהגיע ליום אחד וראה את הילד.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נעל"ה זה בעצם גוף אחד שמביא את התלמידים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא יודעת אדוני היושב ואני מניחה שדיברתם על זה, הגעתי קצת באיחור.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם יש איזו מגמה לפתוח את התכנית לעוד גופים?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כמו למשל "אור אבנר" או גופים נוספים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני קצת רוצה לקלקל את החגיגה, אני מכירה גם מקרים של תלמידים שהגיעו במסגרת נעל"ה ומצאו את עצמם תחת השפעת סמים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא פעם אני שומעת, יש עמותה שחבל שלא נמצאת כאן, עמותה שמטפלת בילדים שעלו מחבר המדינות במסגרת נעל"ה ובסופו של דבר בגלל שאין להם טיפול כמו שצריך בתוך הארץ לצערי הרב הם מאבדים את הדרך.

ישעיהו יחיאלי: סליחה גברתי, אין ילד אחד כזה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני אראה לך הרבה ילדים.

ישעיהו יחיאלי: בבקשה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני אראה לך הרבה ילדים כאלה כולל קטועי רגל בעקבות פגיעה קשה מאוד כתוצאה משימוש בסמים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לסייג את דבריי ולומר שהתכנית הזאת היא תכנית שאני מאוד מברכת עליה, אבל לנו יש נטייה ללכת ולחזק.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אגב זו הסיבה למחאות שמתקיימות עכשיו על משק ריכוזי כלכלי שגם מתחיל להיות משק ריכוזי חברתי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת אומרת שיש גוף אחד שהוא הטייקון כמו למשל בנושא נעל"ה.

דני דנון: תודה.

דני דנון: ההערה נשמע.

דני דנון: בהמשך נשמע התייחסות לעניין.

דני דנון: חבר הכנסת אמנון כהן בבקשה.

אמנון כהן: תודה אדוני היושב ראש.

אמנון כהן: אני מברך את אדוני היושב ראש על קיום הדיון בנושא הזה.

אמנון כהן: זה אחד הפרויקטים החשובים ואני רוצה לברך גם את הסוכנות היהודית.

אברהם מיכאלי: אין על מה לברך, תברך את החינוך ההתיישבותי.

אמנון כהן: אני רוצה לברך הסוכנות היהודית על הפעילות רבת השנים.

אמנון כהן: אני הייתי שותף להבאת עולים בקליטה ישירה בתפקידי הקודם כסגן ראש עיר.

אמנון כהן: את הפרויקט הזה ראיתי בשטח, בדרך וגם במדינות שונות.

אמנון כהן: הפרויקט הזה הביא לכך שהיתה עלייה מבורכת ושילדים שהגיעו והתחילו ללמוד כאן וכתוצאה מהפעילות הזאת עלו ההורים לארץ.

אמנון כהן: קיבלנו בכך עלייה בברכה וחיזוק דמוגרפי במדינת ישראל.

אמנון כהן: כמובן שפעילות רבת שנים מעוררות בעיות תקציביות.

אמנון כהן: המדינה כאן חייבת להיכנס ולמצוא פתרונות תקציביים במיוחד שהתרומות מהעולם מתחילות להצטמצם.

אמנון כהן: אם המדינה רואה בפעילות זאת ברכה היא בוודאי צריכה להיכנס לפרויקט ולתקצב.

יחיאל שילה: זה מה שהיא עשתה.

אמנון כהן: זו חובתה.

אמנון כהן: היוזמה היתה של הסוכנות היהודית ועל זה אני מברך.

אמנון כהן: לדעתי לאורך תקופה של עבודה רבת שנים יש גופים שמתמקצעים, עובדים בשטח יחד עם הארגונים, יחד עם הממשלה.

אמנון כהן: אני כשאני מגיע חבר כנסת לביקור פרלמנטארי במדינות שונות אני מקפיד להיכנס גם למוסדות חינוך היהודים שלנו באותן מדינות, להגיע לבתי ספר ולגני הילדים לחזק את הפעילות ואת אלה העוסקים בחינוך הילדים.

אמנון כהן: אני גם פוגש שם גם את הילדים שעתידים להגיע לארץ בפרויקט נעל"ה.

אמנון כהן: כמובן שאנחנו נפגשים עם השלטון באותה מדינה כדי שימשיכו לחזק את החינוך באותה מדינה.

אמנון כהן: אני עליתי ואני מכיר את המשטר והשלטון הקומוניסטי שדיכאו את היהדות בכלל.

אמנון כהן: בשנות ה-60 למדתי יהדות במחתרת, היה לנו רב מחב"ד שלימד אותנו בסתר במסירות נפש ואם היו תופסים אותו היו שולחים אותו לסיביר.

אמנון כהן: אנחנו מכירים את העובדה ומברכים את השלטונות היום שנתונים את האפשרות לעולם היהודי להתפתח.

אמנון כהן: אתה בא לבית הספר, אם אני הייתי בשנות ה- 60 לומד אולי הייתי רב גדול.

אמנון כהן: אז דכאו והיום ברוך ה' אנחנו מחזקים את אותן מדינות, מחזקים את הארגונים שעובדים בשיתוף פעולה ועושים את העבודה.

אמנון כהן: מה שהיה חסר בתקופה ההיא כאשר ילד שהיה נכנס למסגרת ובא לארץ הוא היה מאבד את המסגרת.

אמנון כהן: בארגון "אור אבנר" נחשפתי שם לבתי הספר ולפעילויות שלהם.

אמנון כהן: ראיתי שיש המשך לפרויקט וכשהייתי בכפר סיטרין פגשתי ילדים שראיתי באוקראינה והם זכרו שביקרתי אותם שם.

אמנון כהן: הגוף שקלט אותם כאן זה מה שהיה חסר אז למדינה.

אמנון כהן: אם היום הוא לא היה היינו מאבדים אותם בדרך, לא היה מי שיקלוט אותם בצורה נאותה.

אמנון כהן: יכול להיות שכאן אני מתחבר לדברים של חברת הכנסת יוליה שמאלוב ברקוביץ' שיש כאלה שנפלו בין הכיסאות ולא קיבלו תשומת לב מספיקה ויתכן והלכו לכיוון לא חיובי.

אמנון כהן: יתכן שיש בחברה חוליה חלשה כזאת, אבל במסגרת הזאת אתה רואה המשכיות גם בארץ.

אמנון כהן: אני רואה במסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסת שהוקמה ועדה ביוני 2010 עם שר הקליטה והעלייה והשר ליברמן לבחון ולפתוח את הנושא מחדש בכל הנוגע בתנאי הקבלה לנעל"ה.

אמנון כהן: צריך לבדוק כל הארגונים שלהם יש ניסיון בתחומים אלה, צריך לשלב אותם ולהשלים את העשייה.

אמנון כהן: אני מברך אותך שאתה מלווה וממשיך ללוות את הנושא עד שייפתר.

אמנון כהן: הפרויקט חשוב, לנו כמדינה אסור להוריד את היד מהדופק.

אמנון כהן: הסוכנות עשתה עבודה מצוינת ואם חסר להם תקציב המדינה צריכה להיכנס ולחזק את הארגונים שפועלים בנושא הזה.

אמנון כהן: במצבנו הדמוגרפי אנחנו חייבים לחזק את בישראל עם ישראל.

אמנון כהן: הפעילות מתחילה משם גם עם פרויקט חפציבה ופרויקטים כאלה ואחרים כשאנחנו שולחים את המורים שלנו לשם כדי לתת ולהעניק קצת יהדות, לא חרדית, יהודית ערכית, הלוואי שהיינו מעניקים את זה גם כאן בארץ.

אמנון כהן: אנחנו מחזקים את הפעילות שלכם, עומדים לידכם כדי לחזק אתכם.

אמנון כהן: פרויקט חפציבה חייב להימשך.

אמנון כהן: היות וראינו חשיבות בפעילות הזאת אנחנו מהתקציב הקואליציוני שלנו העברנו כספים לטובת הפרויקט הזה.

אמנון כהן: המדינה אמרה שקשה לה וה-matching של הסוכנות הופסק, אנחנו רואים בזה חשיבות רבה לחיזוק היהודים.

אמנון כהן: שם זה משהו אחר, שם היהדות היא לא כמו פה.

אמנון כהן: אנחנו מברכים אתכם להמשך העשייה.

אמנון כהן: וועדת הפנים עומדת לעזר.

אמנון כהן: לועדת הכספים אין כרגע בעיית כסף אלא טיפול בקריטריונים.

אמנון כהן: תודה רבה לך אדוני היושב ראש.

אמנון כהן: תמשיכו לעשות.

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: חברת הכנסת יוליה שמאלוב ברקוביץ' יצאה, לוועדה בשלב זה אין שום כוונה להקים מסגרת מתחרה או מסגרת אחרת או לערר על החלטות הממשלות הקודמות.

דני דנון: כן יש רצון לעשות שיתוף פעולה ושילוב יותר טוב.

דני דנון: אני חושב שההודעה שקיבלנו כאן שישקלו את הרחבת הפרויקט נעורים היא הודעה מבורכת.

דני דנון: צריך לבדוק גם את עניין האבחונים, את שיתופי הפעולה כאלה ואחרים ולהגיע לעמק השווה.

דני דנון: אני רוצה להגיע לנציג הסוכנות עופר דהן, אני מכיר אותך בכובע של יוצאי אתיופיה.

דני דנון: נפגשים בשדה תעופה כשמגיעים העולים.

דני דנון: עכשיו יש הרבה שאלות לגבי המבנה החדש של הסוכנות היהודית.

דני דנון: שאלות לגבי הפעילות במערב, יש או אין, מי אמור היום להיות במערב.

דני דנון: היום עדיין אין את "נתיב".

דני דנון: מי אמור לעשות את הפעילות השיווקית במערב?

עופר דהן: אני מתנצל שלא הגיע הנציג שהיה אמור להגיע לכאן.

עופר דהן: נתבקשתי להחליף אותו ואני אענה כמיטב יכולתי.

עופר דהן: במסגרת התכנית האסטרטגית החדשה של הסוכנות היהודית בעצם הוגדרה יחידה שלמה שהיא 'יחידת הספירלה'.

עופר דהן: מנכ"ל הסוכנות היהודית הגדיר בצורה חד משמעית שתכנית נעל"ה הינה תכנית שמממשת את התפיסה הספיראלית של העלייה בעולם המערבי - - -

אברהם מיכאלי: זהות יהודית שילדים לומדים שם ומביאים אותם לארץ.

עופר דהן: לכן הוגדרה תכנית נעל"ה כתכנית ספיראלית מלאה שמביאה צעיר לחיות בישראל, לחוות חוויה ישראלית ואחר כך להחליט אם הוא עולה.

עופר דהן: כמובן שאחר כך הוריו ילכו בעקבותיו.

עופר דהן: התכנית הוגדרה ככזאת גם בפני הנהלת הסוכנות היהודית לפני כשבועיים בכנס ההנהלה של הסוכנות היהודית - זה מבחינת המדיניות.

עופר דהן: הסוכנות עצמה עסוקה בימים אלה בבניית המבנה הארגוני החדש שלה.

עופר דהן: אם נעל"ה הוגדרה כתכנית מובילה אני מניח שזה יגיע גם כן למימוש.

דני דנון: השאלה היא, אני לא יודע אם אתה תוכל לענות לי, מחר בבוקר מישהו בבוסטון מתעניין, או מישהו בארגנטינה מתעניין, איך זה יהיה אם השליחים שהיו בשטח הורדו?

דני דנון: הם היו אמצעי השיווק.

דני דנון: אם הורדו אמצעי השיווק מי זה שידחוף ויעשה את המיון?

עופר דהן: אני לא יודע לענות בשם הסוכנות על פרטי פרטים לגבי השליח בכל מקום.

עופר דהן: אני יודע וזה מה שאמרתי לפני מספר דקות שיש הנחיה שהתכנית נתפסת כתכנית מובילה במבנה החדש, אני מניח שההנחיה תרד, או שמנהלת נעל"ה תדאג שההנחיה הזאת תרד עד לרמת פעילות בשטח.

עופר דהן: יש היום למעלה מ- 200 שליחים בשטח ואני מניח שזה יגיע לשם.

דני דנון: ישעיהו, בשטח מול מי אתם מתנהלים היום בסוכנות?

ישעיהו יחיאלי: שאלה קשה.

ישעיהו יחיאלי: במבנה הקודם של הסוכנות היהודית היתה כתובת ברורה.

דני דנון: זה היה אלי כהן.

ישעיהו יחיאלי: כן.

ישעיהו יחיאלי: מנכ"ל המחלקה לקליטה ולעלייה.

ישעיהו יחיאלי: מאז שפורקו המחלקות אין לנו בעצם כתובת.

ישעיהו יחיאלי: אנחנו שואלים את אותה שאלה, אנחנו לא יודעים.

אברהם מיכאלי: בעצם היום בשטח מי אמור לדאוג שילדי נעל"ה יגיעו מהמערב?

אברהם מיכאלי: בעצם אין לך היום כתובת שתוכל להתחבר אליה.

אברהם מיכאלי: איך אתה יכול להתנהל כשאין לך שום כלי?

יחיאל שילה: זו אחת ההחלטות שצריך לקבל בסוף הישיבה וזה לקורא לסוכנות היהודית להמשיך למלא את יעודה בין השאר בעידוד עלייה, בפרסום והסברה באותן מדינות כפי שעשתה זאת ולעמוד בהתחייבות כפי שסוכם גם איתנו קרי משרד החינוך.

ישעיהו יחיאלי: יחד עם זאת אם תתמלאנה ההמלצות של הצוות הבין משרדי המדינה תשקיע כמו שהיא משקיעה - - -

אברהם מיכאלי: יש לכם מזל שיש לכם רשת כמו רשת "אור אבנר" ששם מגדלים ילדים לכיוון הזה.

אברהם מיכאלי: אין לך את זה בבוסטון ואין לך את זה בארגנטינה.

ישעיהו יחיאלי: עם כל הכבוד לרשת "אור אבנר", "אור אבנר" הביאה למיון 55 ילדים מתוך 850 ילדים.

דני דנון: סליחה, זה לא הדיון כרגע.

דני דנון: אני רוצה לבקש מנציגת "נתיב" אורית כפיר ראש מחלקת תחום פיתוח, בבקשה.

אורית כפיר: שלום אדוני, תודה רבה.

אורית כפיר: להשלים ולחזק את התמונה על הנעשה בחבר העמים.

אורית כפיר: ארגון "נתיב" חזר לפרויקט לפני שנתיים פלוס.

אורית כפיר: קיבל ממשלת ישראל 3 מיליון לא מוגדרים לטווח זמן.

אורית כפיר: מאז אנחנו עושים בכסף שימוש בשיתוף החלק של הסוכנות היהודית ומנהלת נעל"ה.

אורית כפיר: בכל חבר העמים הגברנו בשנתיים האחרונות את מידת ההתעניינות ואת ההרשמה לנעל"ה בקרוב ל- 30%, אם איני טועה ואני לא טועה, הנתונים כאן לפני.

אורית כפיר: זה לאו דווקא מהמסגרות של "אור אבנר" אלא בכלל גם מבתי הספר החילוניים ובכלל מתוך הקהילות.

אורית כפיר: כל עוד אנחנו נמצאים בתהליך אנחנו נמשיך גם בשנה הבאה לתגבר את פעילות הפרסום והאיתור וכל הנעשה בשטח על מנת להביא יותר ויותר ילדים.

דני דנון: תודה.

דני דנון: התקציב הזה מבחינת

דני דנון: כם מספק?

אורית כפיר: הוא תקציב שלא הוגדר בזמן, הוא לא הוגדר בזמן ואנחנו מנצלים אותו בחכמה.

אורית כפיר: אין רעיון לבזבז אותו בשנה אחת כאשר אתה לא יודע אם בשנה הבאה אתה תתוקצב שוב.

אורית כפיר: בינתיים זה מצדיק את עצמו - - -

אברהם מיכאלי: אם אתם תבזבזו אותו, לשנה הבאה נדאג לכם.

אורית כפיר: זה יפה.

אורית כפיר: זה צבוע רק לטובת זה ולא נעשה בו שום שימוש אחר.

אברהם מיכאלי: תבזבזו אותו במובן החיובי ושניגע לתקציב נוסף נדאג לעזור לכם.

דני דנון: תודה.

דני דנון: אני רוצה לשמוע את נציג צה"ל בבקשה תתרום לדיון.

רפי שושן: יש גם נציגות גם מחיל החינוך וגם מ"מיטב" שהוא הגוף האמון על הגיוס והשיבוץ בצה"ל.

רפי שושן: התכנית בשיתוף מנהלת החינוך איתנו, מר אליה דובינצקי שעובד איתנו באופן שוטף בצורה מעוררת הערכה.

רפי שושן: אנחנו קולטים בצורה מרוכזת את הטיפול והלווי החל מכיתה י"ב.

רפי שושן: צריך לזכור שגם לאור מעמדם האזרחי שכרגע לחלקם עדיין אין אזרחות ובעצם אנחנו מתחילים איתם את כל הליך המיון והגיוס לצה"ל.

רפי שושן: במסגרת ההליך הזה אנחנו מתחילים איתם אפילו בסוג של רשומה ותעודת זהות פיקטיבית עד שהם מסדירים את מעמדם האזרחי.

רפי שושן: אנחנו מטפלים בהם גם כקבוצה באופן מרוכז החל מצווי גיוס מרוכזים, מגיעים ללשכות הגיוס בצורה מרוכזת.

רפי שושן: כל התהליך ההכנה לצה"ל מתבצע בשיתוף עם חיל החימוש.

רפי שושן: כל מה שקשור להליכי הסברה לקראת הגיוס מתבצע בצורה טובה.

רפי שושן: בחלק מהדברים בפקודת העולים יש מגבלות מסוימות שצריך להכיר אותם, יש כאן צוות חינוכי וגם דתי, גם חרדי.

רפי שושן: צריך לזכור שההישארות שלהם בארץ מחייבת אותם בשירות צבאי.

רפי שושן: לפעמים בסיטואציות מסוימות וגם כי חלק נושר מתוך התכנית, עלו כאן נתונים של ממוצע של 15%-20% של אנשים שנושרים מהתכנית ומוצאים את עצמם בארץ.

רפי שושן: אולי זה חלק מהדוגמאות שגם אנחנו מתקשים לאתר, אבל עצם הישארותם בארץ מחייבת אותם באופן מלא בהליך גיוס לצה"ל.

רפי שושן: כאן אני מוכרח להודות שאנחנו קצת מתקשים, זה הליך שאנחנו עובדים בשיתוף עם המנהלת.

רפי שושן: צריך לציין שהפרויקט מוביל להיקף מאוד מאוד גבוה של אנשים שמשרתים שירות משמעותי.

דני דנון: מה אחוז הנושרים מהשירות?

רפי שושן: אחוז הנושרים אינו שונה מאחוז של כלל האוכלוסייה, אפילו נמוך יותר.

רפי שושן: צריך לציין שאחוז האנשים שבסופו של תהליך משרתים שירות משמעותי - קרי שירות קרבי או תפקידים ייחודיים הוא גבוה מאוד.

רפי שושן: הקבוצה מגובשת, גם מאוחדת.

רפי שושן: אני חושב - - -

דני דנון: ובנוגע להגעה לכלא צבאי?

דני דנון: ערכנו כאן דיונים לגבי אחוז העולים שמגיעים לכלא, אלו מספרים מפחידים.

דני דנון: הוועדה גם ביקרה לפני מספר חודשים.

דני דנון: איפה בוגרי נעל"ה נמצאים בסולם הזה?

רפי שושן: אני לא יודע להגיד לך את זה עכשיו.

רפי שושן: אני מוכרח להגיד לך באופן כללי שלגבי העולים המספרים נמוכים יותר.

רפי שושן: אני מוציא כרגע את יוצאי אתיופיה, אני שם אותם בצד, זו אוכלוסייה אחרת - - -

דני דנון: אין לך את הנתונים, נשמח לראות אותם.

דני דנון: בכלא 6 כשעברנו באגפים - - -

רפי שושן: בקרב העולים או בקרב בוגרי נעל"ה?

דני דנון: העולים.

דני דנון: ראינו עולים רבים יוצאי אתיופיה ועולים רבים יוצאי חבר העמים.

דני דנון: זו הייתה האוכלוסייה שאכלסה את האגפים.

רפי שושן: שים את האתיופים בצד, זו אוכלוסייה שהיקף הכליאה ובעיות המשמעת במהלך השירות גובהות מאוד ובלי שום יחס לשיעורם באוכלוסייה.

רפי שושן: זה נתון שאם תרצו כמובן נוכל להפיץ לכם.

רפי שושן: בקרב בוגרי נעל"ה אני צריך לעשות הפרדה.

רפי שושן: אני חושב שבוגרי נעל"ה הם קבוצה מלוכדת ומגובשת ואיכותית גם במאפייני השירות שלה - קרי היעדים אליהם הם הולכים, בעיקר ליחידות השדה וגם בסוגיות המשמעתיות שכרגע ציינת.

רפי שושן: אפשר להפיץ את הנתונים ואני לא רוצה להציג נתונים שאינם סגורים.

רפי שושן: אנחנו מרגישים בצבא בסך הכול מאוד מאוד טוב עם האוכלוסייה הזאת.

רפי שושן: אני מניח שזה מוכיח שגם ההשתלבות שלהם במערכת החינוך ואחר כך כאזרחים טובים יותר מוכיחים את עצמם.

רפי שושן: בשירות הלאומי כמו שאמרתי תהליך העבודה מתבצע בלווי וברגישות, תהליך ההכנה לצה"ל מתבצע באופן ייחודי.

רפי שושן: אני אתן דוגמה אחת קטנה.

רפי שושן: בשנה שעברה הייתה קבוצה שעשתה פעילות הכנה לצה"ל בדומה לגדנ"ע, פעילות באחד מבסיסי הצבא באופן מלא ובצורה מאוד מרשימה.

דני דנון: תודה.

דני דנון: משרד הביטחון יש לכם מה להוסיף?

חיים דנה: אנחנו כמעט לא מעורים בנושא של נעל"ה.

חיים דנה: אנחנו מעורבים באגף לביטחון חברתי באופן מסוים.

חיים דנה: היה לנו קשר מסוים עם מנהלת נעל"ה בעיקר במסגרת שעסקה בשיבטה.

חיים דנה: זו היתה סוג של מסגרת ניסיונית של תכנית גדנ"ע והיא לא המשיכה.

חיים דנה: כלומר אנחנו פתוחים ורוצים להיות קצת יותר מעורבים בפעילות של נעל"ה.

חיים דנה: האגף שלנו מתעסק עם נערים אחרים כמו "מרווה", "צבר", "מח"ל" וכדומה.

חיים דנה: יש לנו יחידה שלמה שהיא להכנה לצה"ל, המנדט שלנו הוא כיתות י', י"א ו-י"ב ובשוליים בני ה- 14, .15 כמובן שנוכל להתגמש ונשמח לשתף פעולה.

דני דנון: תודה.

דני דנון: דוקטור אבי אהרונסון מהתנועה הקיבוצית בבקשה.

אבי אהרונסון: בקצרה יש לי כמה נקודות.

אבי אהרונסון: ראשית אני רוצה לומר שהיום מתחנכים בתנועה הקיבוצית כ- 210 ילדים בארבעה מקומות.

דני דנון: מאילו מדינות?

אבי אהרונסון: גם מחבר העמים לשעבר וגם מאמריקה הלטינית.

אבי אהרונסון: יותר מחבר העמים, באותה פרופורציה שהם באים.

אבי אהרונסון: שנית, אנחנו עושים פרויקט מיוחד שנקרא פרויקט של משפחות מארחות.

אבי אהרונסון: אצלנו אין ילד שאינו מחובר לאיזו משפחה אצלנו בעקבות הקהילתיות המיוחדת שהתנועה הקיבוצית מצליחה לספק לטובת מקומות הקליטה אלה.

אבי אהרונסון: אני רוצה לנגוע בשתי נקודות מרכזיות, האחת זה מה שנגע נציג צה"ל וזה המסלול המיוחד שבו חניכי נעל"ה עוברים, ההתערות האמיתית שלהם במדינת ישראל זה השירות בצה"ל.

אבי אהרונסון: השירות בצה"ל הוא במקומות הכי הכי הכי.

אבי אהרונסון: לצערי לא תמצא אותם בכלא 6, לצערי הרב תמצא חלק מהם בבתי הקברות, לצערי.

אבי אהרונסון: הם יושבים ביחידות הכי קרביות שיש לנו, זה חשוב להגיד את זה כי זו מערכת חינוך שמכוונת לשם, להתערות נכונה בחברה הישראלית – זה מבחן.

אבי אהרונסון: שנית בנוגע למערב, לנו יש פרויקט שנקרא פרויקט צבר, אלו ילדים שמגיעים דרך הגרעינים של הצופים, מגיעים להתגייס.

אבי אהרונסון: היום יש שישה גרעינים.

אבי אהרונסון: יש שיווק אגרסיבי במערב על העניין הזה - - -

אורית כפיר: השנה נפתח גרעין צבר.

אבי אהרונסון: נכון.

אבי אהרונסון: אם ממקדים שיווק, זה כך כי זה ברור לגמרי ובואו לא ניתמם, במקום בו המצוקה הכלכלית יותר חזקה יש יותר עליה, במקום בו המצוקה פחות חזקה יש פחות עלייה וצריך לדעת ולשים את הדברים על השולחן.

אבי אהרונסון: אם ממקדים שיווק נכון, אני מודה ניסיתי יחד עם ישעיהו, חברי הטוב באמת חברי הטוב, הסגן של שרנסקי, אבל התיק שלו בפנים והתיק שלו בחוץ.

אבי אהרונסון: יש קושי וזה העניין וזה המיקוד.

אבי אהרונסון: אנחנו גם עושים דברים סופר, כלומר כל מוסד שרוצה לקלוט אני מוציא בנאדם מתוך בית הספר עם מימונו ובמימון נוסף של המדינה כדי לייצר שיווק.

אבי אהרונסון: כלומר אנחנו לא יושבים ומחכים, אנחנו יוצאים החוצה.

אבי אהרונסון: לכן גם אם הסוכנות וגם אם המשרד ימקדו שיווק נכון גם המוסדות שלנו יוציאו אנשים כדי למקד.

אבי אהרונסון: אכן נוכל ויש לנו אפשרות לקליטה נוספת.

אבי אהרונסון: נכון שלקלוט בקיבוץ זה אחרת מלקלוט בכפר נוער, מביאים את החבר'ה אל תוך הקהילה וזה היתרון שלנו גם אם זה נמצא בשתי פנימיות כמו מבואות עירון ומבואות הנגב, אבל הן נמצאות בתוך קיבוץ.

אבי אהרונסון: זה הסיפור.

אבי אהרונסון: צריך למקד שיווק נכון.

דני דנון: תודה.

דני דנון: חבר הכנסת רוברט אילטוב בבקשה.

רוברט אילטוב: תודה.

רוברט אילטוב: יש לי שאלה אחת, מי בעצם מבצע בפועל את תכנית נעל"ה, מי בעצם הזרוע הביצועית?

יחיאל שילה: משרד החינוך באמצעות המנהל לחינוך התיישבותי, פנימייתי ועליית הנוער, הוא זה האחראי על קביעת המדיניות, על התקצוב, על הפיקוח ועל קביעת כל המערכת הזאת.

יחיאל שילה: התכנית הזאת מבוצעת כרגע על ידי מכרז שאנחנו יוצאים מדי שנה.

יחיאל שילה: יש לנו פטור ממכרז, האגודה לקידום החינוך זוכה בו, מנהלת נעל"ה כבר מספר שנים טובות מובילה אותו.

רוברט אילטוב: גופים אחרים יכולים לגשת?

יחיאל שילה: המכרז פטור, בינתיים קיבלו פטור ממכרז.

יחיאל שילה: אם לא יקבלו פטור ממכרז - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה קיבלו פטור ממכרז?

יחיאל שילה: מאחר וזה הגוף שמבחינתנו הוא גוף מקצועי שעושה עבודה טובה כבר מספר שנים.

רוברט אילטוב: אבל אנחנו רואים שיש נתונים שמעידים שיש ירידה במספר הילדים, כנראה לא מסתדרים.

רוברט אילטוב: אני יודע שיש גופים שיכולים לבצע את הדברים האלה ויכול להיות שיש צורך.

רוברט אילטוב: אני לא רואה שום סיבה שמספר הילדים ירד.

רוברט אילטוב: השאלה אם אפשר לפתוח את זה לתחרות?

רוברט אילטוב: במכרז לגורמים נוספים?

רוברט אילטוב: אז נראה אם יש ירידה או אין ירידה, איפה הבעיות.

רוברט אילטוב: יכול להיות שהגוף הזה קצת נסוג.

יחיאל שילה: אחד מהתפקידים שהיו לסוכנות היהודית בעבר, זה לגרום לגיוסם של הילדים האלה באמצעות הסברה, באמצעות פרסומים, יחסי ציבור וכדומה.

יחיאל שילה: בנוסף לכך, דוקטור אהרונסון הסביר את העניין הזה, יוצאות משלחות גם מהמוסדות, גם מכפרי הנוער, גם מהקיבוצים כדי להסביר את הפרויקט.

יחיאל שילה: יוצאים, ולא שלא נעשית הסברה.

יחיאל שילה: אני רוצה לומר ואני אומר את זה גם לחבריי שצריך להשקיע בהסברה, צריך להשקיע בכסף.

דני דנון: יחיאל, אני אפרט את דבריי של חברי, אני לא אומר את עמדתי בנושא, אבל הוא בא ואומר שאם יש היום רק נעל"ה אולי נוציא מכרז ויהיה גוף אחר בנוסף לנעל"ה, יהיו כמה גופים שהמדינה מפעילה לצורך העניין.

דני דנון: במהלך הדיון אמרתי שהכוונה של הישיבה היא לשפר ולשתף פעולה בפעילות הקיימת של "נעל"ה עם הגופים שעובדים היום בעולם.

דני דנון: חבר הכנסת רוברט אילטוב מעלה את השאלה אם לא צריך לקיים כאן תחרות בין נעל"ה לבין "נעל"ה 2" שיתחרו ביניהם ותהייה עבודה יותר טובה.

דני דנון: זאת השאלה שהוא שואל.

יחיאל שילה: בעבר כשהיה מכרז המדינה, אנחנו מחויבים לצאת למכרזים על פי 'חוק המכרזים'.

יחיאל שילה: כשיצאנו למכרזים קיבלנו גופים פרטיים, אני לא רוצה להזכיר כרגע את הגופים האלה, גופים שאן להם שום מושג לא בנושא בחינות, לא בנושא לווי, לא בנושא גיוס ולא בשום דבר.

יחיאל שילה: לכן החלטנו ללכת ולבקש פטור ממכרז.

דני דנון: מתי היה המכרז?

יחיאל שילה: לפני הרבה שנים.

חיים דנה: זה לא חייב להיות אותו גוף, אני ממשיך את דבריו של דוקטור אבי אהרונסון שדיבר על "צבר" בו אנחנו מעורים.

חיים דנה: אנחנו עושים את זה דרך תנועות נוער, שליחים שקיימים, נמצאים וחיים שם ופעם בשנה נוסעים כדי לראיין אנשים.

חיים דנה: לא צריך להיות איזה מכרז שמישהו ילך ויעשה שם עבודה חדשה.

חיים דנה: נעל"ה יכולים לעבוד כאן בישראל עם נוער שיגיע מחוץ לארץ, השיווק קיים וזה משהו שניתן לעשות מחר בבוקר.

חיים דנה: להפעיל את תנועות הנוער, הם מפוזרים בכל העולם ויש להם שליחים קיימים, אפשר לתת להם עוד קצת עבודה וזה לא יעלה כסף.

יחיאל שילה: זה חלק מהאסטרטגיה של הסוכנות שצריכה לתקוף את הבעיה הזאת.

אבי אהרונסון: אני רוצה להזהיר את הוועדה מלהחיל את חוקי השוק על נושא חינוך.

אבי אהרונסון: צריך לשים כאן קו מאוד ברור.

אבי אהרונסון: כאיש חינוך אני אומר לכם זה אסון, זה פשוט יהיה אסון.

אבי אהרונסון: זה לא לתחרות.

אבי אהרונסון: אני רואה את הילדים, אני מלווה אותם בשטח, כשהילד לא בשל זה פשע לו, פשע למשפחתו ובסוף פשע גם למדינה.

אבי אהרונסון: צריך להיזהר מזה זהירות יתרה, אין כאן תחרות.

אבי אהרונסון: צריך להביא גוף מקצועי שיודע לעשות את מה שהוא עושה נכון.

רוברט אילטוב: למה אתה לוקח את זה למקום הלא המקצועי בגלל שאני העליתי את הנושא הזה.

רוברט אילטוב: כל הכבוד, כל הכבוד, יש מכרז, יש תנאי מכרז, תכתבו שם מי צריך להיות על פי החוק, על פי נהלים ועל פי הכול.

רוברט אילטוב: עם כל הכבוד לא ביקשתי שום הטבה לאף אחד.

רוברט אילטוב: אמרתי שניתן לעשות מכרז ושיש גופים מקצועיים, אפשר לבנות גופים מקצועיים נוספים.

רוברט אילטוב: תנו גם לשוק לקבוע את הדברים, עם כל הכבוד גם למנהל בית הספר יש מרכז ולא אומרים שעכשיו הוא לא יהיה מורה עם כל הכבוד.

רוברט אילטוב: בואו נרגיע את הדברים.

רוברט אילטוב: אנחנו לא מושכים לכיוון ההוא, אנחנו רוצים לדעת האם בתחום הזה ניתן לעשות תחרות בין גופים מקצועיים.

רוברט אילטוב: לא ביקשנו לעשות משהו לא מקצועי ולא שום דבר.

עופר דהן: רק מילה אחת קטנה.

עופר דהן: כמו שאמרתי קודם יש כעת איזה תהליך שנעשה בסוכנות היהודית.

עופר דהן: במקביל לכל ההצעות שהעלו כאן, כל אותן תנועות נוער, פרויקט צבר, "מסע" וכל הפרויקטים המשווקים בחו"ל.

עופר דהן: פרויקטים בחינוך וכדומה נעשים בסופו של דבר על ידי שליחים שהם שליחים של הסוכנות היהודית ותנועות הנוער.

עופר דהן: בואו ולא נתבלבל במה שנאמר כאן.

עופר דהן: כל מי שמציע להקים גוף פרטי בסוף זה מגיע לסוכנות היהודית כי הם השליחים שנמצאים בשטח - אותם 260 איש שמסתובבים בארצות המערב, בין בבתי הספר ובתנועות נוער, קהילות וכדומה.

דני דנון: תודה.

דני דנון: ברשות

דני דנון: כם אקריא את הודעת הסיכום של הוועדה.

דני דנון: וועדת הקליטה, העלייה והתפוצות קיימה ישיבה בנושא פרויקט נעל"ה שהינו פרויקט חשוב ומבורך התורם רבות לעידוד עלייה והמהווה אבן שואבת למשפחות רבות.

דני דנון: הוועדה מברכת את העושים במלאכה וקוראת להרחבת הפעילות ושילוב כלל הארגונים הפועלים לקידום הפרויקט.

דני דנון: הוועדה מברכת על כוונת המשרד להרחיב את פרויקט נעורים למוסדות נוספים כמו כפר סיטרין ואחרים.

דני דנון: הוועדה ממליצה לקיים דיאלוג בין נציגי המוסדות הפועלים בחבר העמים לבין מנהלת נעל"ה לגבי הליכי האיתור והמיון.

דני דנון: הוועדה קוראת לסוכנות היהודית לקיים - - -

יחיאל שילה: לבין משרד החינוך, להקים זרוע של המשרד.

דני דנון: אין בעיה, לבין המשרד.

דני דנון: הוועדה קוראת לסוכנות להמשיך ולקיים את התחייבויותיה כלפי פרויקט נעל"ה בכל הקשור לשיווק במערב.

דני דנון: הוועדה קוראת לוועדת השרים לעלייה, הקליטה והתפוצות לאמץ את הדוח הבין משרדי ולתקצב את פעילות נעל"ה במערב כפי שתוקצבה במדינות חבר העמים באמצעות "נתיב".

דני דנון: אני רוצה להודות לכל הנוגעים.

יהודה בלוי: סליחה, אני רוצה לנצל את ההזדמנות, נמצאים כאן מהקרן לידידות, אני רוצה להודות גם להם, הם עושים דברים משלימים למה שמשרד החינוך עושה.

יהודה בלוי: שיפוץ בניינים, ריהוט - - -

דני דנון: כמובן, אנחנו מברכים את הקרן לידידות ואת הארגונים העושים במלאכה.

דני דנון: תודה רבה לכולם.

דני דנון: הישיבה נעולה.