ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 474, 2011-08-31 11:30

אלכס מילר: צהריים טובים לכולם, אנחנו ממשיכים בסדר היום.

אלכס מילר: תאריך – 31.8.2011, א' באלול תשע"א, הנושא – היערכות פדגוגית לפתיחת שנת הלימודים תשע"ב.

אלכס מילר: פרוטוקול 474.

אלכס מילר: אנחנו מברכים את שר החינוך, חבר הכנסת גדעון סער, שהתייחס לכל העניין הזה של פתיחת שנת הלימודים.

אלכס מילר: אני הבנתי שמשרד החינוך הכין לנו איזו שהיא מצגת בכל הסיפור.

אלכס מילר: אדוני השר, אנחנו בישיבה הקודמת דיברנו עם המנכ"ל על כל העניין של ההיערכות הפיזית לפתיחת שנת הלימודים.

אלכס מילר: שמענו סוגיות שונות, הפרוטוקול יעבור גם אליך אדוני, ואני מקווה מאד שהסוגיות שהועלו כאן יטופלו במהרה.

אלכס מילר: דובר כאן על החוסר של מאבטחים בערים שונות, דובר כאן על עניין מתן מקום ראוי למורים בכל הנושא של שעות פרטניות במסגרת הרפורמות של 'אופק חדש' ו'עוז לתמורה' והעניין של המיגון, שבאמת הופתענו לדעת שהנושא הזה עדיין נמצא באיזה שהוא פינג פונג בין המשרדים ביטחון ואוצר ואין איזו שהיא מדיניות ברורה סביב הנושא של מיגון הדרום; ובנושא בריאות התלמיד גם שם אנחנו נתנו התייחסות, כאשר שמענו שסגן השר ליצמן החליט שכל דרום הארץ יעבור תחת ביצוע של המדינה, וכל שאר הארץ יהיה תחת ההפרטה.

אלכס מילר: גם זה קצת מוזר.

אלכס מילר: אז אם המדינה יודעת לבצע את זה לבד, אז צריך לחלק את הארץ לשניים.

אלכס מילר: בכך, כבוד השר, אנחנו באמת נעביר לכך את כל הסוגיות ואנחנו מקווים שהסוגיות יטופלו במהרה.

אלכס מילר: זה בעניין הישיבה הקודמת.

אלכס מילר: וכאן, בבקשה אדוני, אני נותן לך את הזכות לפתוח את הישיבה בנושא ההיערכות הפדגוגית וכל מי שמעוניין להתייחס, אתם מוזמנים להירשם בצורה מסודרת.

גדעון סער: תודה רבה, אדוני יושב ראש הוועדה.

גדעון סער: אני שמח תמיד להגיע לכאן, לישיבות הוועדה.

גדעון סער: אנחנו הכנו מצגת שמתארת מספר מהלכים עיקריים שמתבצעים במערכת.

גדעון סער: כשמדובר במערכת כל כך גדולה קשה מאד לתמצת, אבל השתדלנו לתת את התחושה של הדברים העיקריים שקורים, וקורים הרבה דברים.

גדעון סער: אנחנו לפני פתיחת שנת לימודים שלישית ברציפות, שלי לפחות, שנפתחת ללא שביתות וגם ללא איומים בשביתות.

גדעון סער: אני חושב שזה חשוב, אני חושב שהמערכת עברה למצב שהיא מערכת מתפקדת, והיא מערכת שעובדת ומנצלת באופן יותר אפקטיבי את ימי הלימודים ואת תקופת הלימודים.

גדעון סער: אנחנו עדיין מתמודדים עם שורה, כמו כל שנה בעצם, כאשר אתה לא מתמודד עם בעיה מערכתית ארצית, אז אתה מתמודד עם בעיות ברמה המקומית ובסך הכל עיקר הבעיות הולכות ונפתרות.

גדעון סער: נושא שדרות נפתר וראש העיר הודיע הבוקר על קיום פתיחת הלימודים ביום חמישי.

גדעון סער: גם נושאים אחרים שהיו דחופים – אנחנו מטפלים בהם.

גדעון סער: אומר לי ככה לוהט בקולו, קודמך בתפקיד, חבר הכנסת אורלב לגבי בית שמש.

גדעון סער: אז אני אגיד שבבית שמש הנחנו לקיים את הלימודים כמתוכנן.

גדעון סער: דהיינו – בית ספר 'אורות' בנות, במיקום שנקבע, יקיים לימודים.

גדעון סער: היום כבר נכנסו למקום.

גדעון סער: המשטרה נמצאת במקום, מבטיחה את הסדר.

גדעון סער: אני מקווה שלא יהיו בעיות, אבל אם מישהו ירצה לעשות בעיות – צריך יהיה לקיים את החוק ובהתאם אנחנו פעלנו גם בנושא הזה בצורה הברורה ביותר.

גדעון סער: יש עדיין בעיות שונות בפתח תקווה, אם תרצה ניכנס לזה בהמשך.

אלכס מילר: אני אשמח.

גדעון סער: בכל הנושאים שנוגעים לפתח תקווה עמדתנו ברורה ותישאר ברורה.

גדעון סער: לא יהיה מצב שבו תחת לחץ, עמדתנו תשתנה.

גדעון סער: עמדתנו ברורה בנושא הזה.

גדעון סער: אנחנו פתוחים תמיד לדיאלוג עם כולם, אבל אין לנו נטייה לקבל תכתיבים.

גדעון סער: עוד לא הצלחנו לפתח את הנטייה הזאת לקבל תכתיבים.

גדעון סער: אז אני מציע שנציג את הדברים שהכנו.

גדעון סער: אלה הנתונים בעצם לגבי מספרי התלמידים, מספרי מוסדות הלימוד וכיתות הלימוד.

גדעון סער: אנחנו רואים שלמעשה יש כ-2 מיליון תלמידים במערכת של גני הילדים – טרום חובה וחובה, ובמערכת של בתי הספר במדינת ישראל.

גדעון סער: אנחנו מדינה שיש בה גידול, כמו שקבוע למעלה, של כ-2% מדי שנה, במובן הזה שונה ממדינות ה-OECD שאין בהן, בחלקן יש התכווצות דמוגרפית, בוודאי שאין גידול טבעי קבוע בשיעור הזה, ומכאן כמובן נגזרים הרבה מאד נושאים, כולל נושאים שנוגעים לבינוי ולפתיחת מוסדות ולפתיחת כיתות.

גדעון סער: הנתונים הללו הם נתונים שמתייחסים למספר התלמידים הכללי ועברי וערבי בנפרד.

גדעון סער: אנחנו רואים שיש עלייה בכל המגזרים.

גדעון סער: אנחנו אחר כך נראה את זה בפילוח מגזרי, אחרי שנים שבהן הייתה ירידה או סטאטוס קוו, יש גם עלייה במספר הנכנסים לחינוך הממלכתי וזה משקף מגמות דמוגרפיות בדיוק הפוכות ממה שאנחנו קוראים עליהן בעיתונים.

גדעון סער: זאת אומרת, בעניין הזה לפחות, אני לא מאמין שיש עוד עניינים, אין קורלציה בין מה שכתוב בעיתון לבין המציאות בשטח.

גדעון סער: כאן זה אותו דבר לגבי המספרים בחינוך היסודי.

גדעון סער: אפשר לעבור הלאה.

גדעון סער: זה נותן תמונה של החינוך על פי זרמים.

גדעון סער: אז לגבי חינוך יסודי, אנחנו רואים שהחינוך הממלכתי, הייתה בו ירידה מתשס"ג עד תשס"ז, עד אמצע העשור הקודם, פחות או יותר.

גדעון סער: ירידה של 7,000 תלמידים בתקופה הזאת של כ-5 שנים, ומאז אנחנו רואים באופן קונסיסטנטי, גידול במספרי התלמידים בזרם הממלכתי.

גדעון סער: גם בזרם הממלכתי דתי יש גידול, כמובן יותר מתון מבחינה אבסולוטית, לא מבחינה יחסית.

גדעון סער: הגידול הגדול ביותר במימדים היחסים שלו והשנה גם במימדים האבסולוטיים שלו, לפחות בכל מה שמדובר בחינוך היסודי ובחינוך החרדי.

גדעון סער: אני רק רוצה לציין שאנחנו ראינו גם נתונים דמוגרפיים שהצביעו על זה שבאופן כללי יש ירידה דווקא בריבוי הטבעי במגזר הערבי.

גדעון סער: ירידה, זה עדיין ריבוי טבעי יותר גדול מבקרב דוברי העברית, אבל אני מדבר על המונחים היחסיים.

גדעון סער: בציבור היהודי יש בכל המגזרים במצטבר, מגמה של עלייה בגידול הדמוגרפי.

גדעון סער: תוכנית 'עוז לתמורה', נדמה לי שהתעסקנו בה בישיבה מיוחדת של הוועדה אחרי חתימת מתווה העקרונות בסוף חודש מאי.

גדעון סער: ההסכם הקיבוצי נחתם לפני שבועיים וחצי, אחרי משא ומתן מאד קשה, ארוך, עם עליות וירידות.

גדעון סער: להסכם הקיבוצי - מאחר שהוא מייצג את הבעלויות בחטיבה העליונה - שותף השלטון המקומי במדינת ישראל ואני רואה בזה מהלך חשוב מאד, שבעצם משלים את מעגל הרפורמה במערכת החינוך לכל שכבות הגיל.

גדעון סער: העיקרים שמתוארים בשקף, מדברים על עלייה בשכר המורים, על שינוי שבוע העבודה של המורים, על נושא של תגמול דיפרנציאלי.

גדעון סער: אני מוצא את האבחנה בין נושא של שכר שאיננו דיפרנציאלי, לבין מה שנקרא הבונוסים, שהם כן דיפרנציאלים, גם ברמה בית ספרית וגם ברמה של 15% מהמורים המצטיינים.

גדעון סער: המדדים בעניין הזה יפותחו במהלך השנה, המודל על ידי הרשות הארצית למדידה והערכה.

גדעון סער: אני חושב שיש חשיבות רבה בתהליכים של הערכת מורים.

גדעון סער: הם גם נותנים בסיס למשוב חיובי בין המנהל לבין המורים, לשיח שמבוסס על ציפיות.

גדעון סער: זה תמיד כמובן אתגר קשה ומורכב – מה הוא המודל של מורה טוב – זה דבר מורכב מכמה פרמטרים.

גדעון סער: אין נקודה אחת בלבד וזה רק מחייב יתר אחריות בהגדרת הדברים.

גדעון סער: אני משוכנע שככה הדברים יתבצעו ולוחות הזמנים לעניין זה - לעניין קביעת המודד הם עד חודש מאי השנה, כלומר 2012.

גדעון סער: לגבי בתי הספר – 40% מבתי הספר יקבלו תגמול דיפרנציאלי.

גדעון סער: המדד לא יהיה אחיד.

גדעון סער: כלומר, אנחנו לא נשפוט בית ספר באזור חזק מול בית ספר באזור חלש במונחים אבסולוטיים, נצטרך לראות עקומת שיפור.

גדעון סער: המדד גם לא יהיה אחיד במובן הזה שהוא לא ייקח מדד אחד, נגיד מדד של הישגים.

גדעון סער: נתייחס למדדים חברתיים וערכיים, מעבר למדדים שנוגעים להישגים לימודיים.

גדעון סער: אנחנו השקענו בזה הרבה מחשבה, כי נושא של תגמול דיפרנציאלי, חשבנו עליו גם ללא תלות בנושא הרפורמה.

גדעון סער: אני שמח שהוא נמצא בתוך המתווה של הרפורמה.

גדעון סער: בתוך הרפורמה יש מרכיב שמצליח מאד ברפורמת 'אופק חדש', וזה נושא השעות הפרטניות.

גדעון סער: מאפשר תשומת לב אישית לתלמידים בקבוצות קטנות, בין אם זה לנושא לימודי, בין אם זה לנושא של לעיתים צרכים רגשיים או נושאים אחרים, ואני חושב שהוא חשוב.

גדעון סער: לצורך זה התבצע בינוי, בעצם הבינוי או השינוי של תשתיות פיזיות בבתי הספר שייכנסו לרפורמה, יכלול גם פינות לשיעורים פרטניים איפה שצריך וגם פינות עבודה למורים, כדי לאפשר בעצם שינוי בשבוע העבודה ושהייה של יותר שעות בבית הספר.

גדעון סער: אני יכול לומר שבימים האלה ממש, מאחר שההסכם הקיבוצי נחתם באמצע אוגוסט, התחלנו כבר באופן אינטרנטי בהחתמת מורים שרוצים להצטרף לרפורמה, מכיוון שבשנה הראשונה – בתי ספר שיצטרפו לרפורמה - בתי ספר שיש בהם 75% מורים שמבקשים להצטרף לרפורמה – בסוף התהליך - בשנת תשע"ה – כל המורים יהיו בתוך הרפורמה וכל מורה חדש שמצטרף למערכת, מצטרף על בסיס הרפורמה ועל בסיס תנאי הרפורמה.

אלכס מילר: יש לי שאלה בקשר לזה.

אלכס מילר: אם 75% של המורים כן רוצים ולמנהל בית הספר יש איזו שהיא בעיה, אפילו אם יש חתימה של 75% של המורים שרוצים, יש למנהל בית הספר אפשרות למנוע כניסה של הרפורמה לתוך בית הספר, או שזה לא דבר שתלוי בו?

גדעון סער: אני אומר זאת כך, אנחנו מתקדמים בשני מסלולים.

גדעון סער: אין לנו שום בעיה ואני אסביר מדוע.

גדעון סער: אנחנו מתקדמים בעצם ברפורמה בשני מסלולים.

גדעון סער: מסלול של בתי הספר המדגימים, שיעברו במהלך אחד לשבוע עבודה חדש של 40 שעות, מ-24 ל-40 שעות.

גדעון סער: אלה בתי ספר שגם המנהלים רוצים והרשויות רוצות וראינו גם תנאים פיזיים שמאפשרים את זה באותם בתי ספר כבר עכשיו ועל כן גם אין קונפליקט בין מורים שירצו למנהלים שירצו.

גדעון סער: בכל שאר בתי הספר אנחנו מתקדמים באופן הדרגתי במספר פעימות במשך 3 שנים, תוספת של 5-6 שעות עבודה, ותוספת מקבילה בשכר, ככה שאין בעיה בנושא הזה.

גדעון סער: יש החתמה או יש הרשמה לגבי המורים שרוצים להצטרף לרפורמה כרגע, שהתבצעה באמצעות האינטרנט.

גדעון סער: אני יכול להגיד שכבר בעשרות בתי ספר יש רוב של מעל 75%.

גדעון סער: אני יכול להגיד שזה משתנה כל דקה בערך, אבל קיבלתי הבוקר עדכון שלפיו יש כבר מעל ל-6,500 מורים שבאינטרנט ---

קריאה: 7,000.

גדעון סער: כבר 7,000, טוב, מורים שכבר חתמו באינטרנט.

גדעון סער: אני מניח שעם החזרה לבתי הספר, הקפיצה של המספרים ---

אלכס מילר: מתוך כמה?

גדעון סער: יש כמה?

גדעון סער: 40,000 בחטיבה עליונה?

גדעון סער: 40,000, כמובן דיס-פרופורציונית, כי יש 50 המדגימים, אני מניח שבממוצע האחוזים הם הרבה יותר גדולים.

גדעון סער: הקצב הוא מאד טוב ואני מניח שהמספרים האלה יקפצו באופן דרמטי גם כשהמורים עצמם יגיעו לבתי הספר מחר ובהמשך.

גדעון סער: אני ארצה אחר כך גם להתייחס לנושא חטיבות הביניים כי אני יודע שהוא עולה, ואני רוצה לתת תמונה לוועדה.

גדעון סער: קודם כל השלמת רפורמת 'אופק חדש'.

גדעון סער: אני חושב שרפורמת 'אופק חדש' היא מהלך חשוב ביותר.

גדעון סער: אנחנו בעצם בשנת הלימודים הבאה, נשלים את הכנסת כל בתי הספר היסודיים לרפורמה.

גדעון סער: נכון להיום 92% נמצאים בתוך הרפורמה.

גדעון סער: היתרה תיכנס בשנת הלימודים הבאה.

גדעון סער: המהלך הרחב של השנה הבאה יהיה המהלך של הכנסת גני הילדים לרפורמה ורוב גני הילדים במדינה, ייכנסו בשנה הבאה, הרשמיים, טרום חובה וחובה, ייכנסו לרפורמה.

גדעון סער: במסגרת הזאת יום הלימודים יוארך בחצי שעה בגני הילדים.

קריאה: 40 דקות.

גדעון סער: 40 דקות, אבל ה-10 דקות כבר נעשה בטקט קודם, עכשיו זה משלים מ-13:30 ל-14:00.

גדעון סער: מאחר שיש לי נטייה לשאול כל דבר כמה פעמים, שאלתי את השאלה הזאת כמה פעמים ואכן הוארך ב-40 דקות, אבל ההשלמה של החצי שעה היא השנה.

גדעון סער: יש חשיבות גדולה מאד למימדים הנוספים, שאם יהיה מקום וזמן - תרחיב מנהלת האגף הקדם יסודי - שלפיהם אנחנו מוסיפים גם תשומת לב אישית לילדים, במסגרת חלוקה קצת שונה של יום הלימודים בגן הילדים.

גדעון סער: גם שכר המורות יעלה ב-16% אחוזים או 17% ---

קריאה: הגננות?

גדעון סער: גננות.

קריאה: 16% פלוס הניהול בין 21% ל-22%.

גדעון סער: טוב, אני חושב שזה מהלך חשוב ביותר.

גדעון סער: בכלל, כל נושא הגיל הרך, שאולי אני ארחיב בו בהמשך, הוא חשוב ואני רואה במהלך של כניסת 'אופק חדש' לגני הילדים, דבר חשוב ביותר.

גדעון סער: עכשיו פה יש עיקרים בעצם של התכנית - מה היקף המשרה החדש וכדומה.

זבולון אורלב: זה רק גני חובה או גם טרום חובה?

גדעון סער: חובה וטרום חובה.

זבולון אורלב: גם 3, 4.

גדעון סער: כן, כן, בהחלט.

גדעון סער: אפשר להתקדם.

גדעון סער: אולי אני אעצור פה שנייה ואסביר, מאחר שדיברנו על יסודי, דיברנו על גני ילדים, דיברנו על חטיבות עליונות – 'עוז לתמורה' – ואנחנו נשאלים מה קורה בחטיבות הביניים.

גדעון סער: אז לגבי חטיבות הביניים, המצב הוא כדלקמן: קודם כל, נחתם הסכם קיבוצי שהוא הסכם 'אופק חדש', שחל בחטיבות הביניים.

גדעון סער: זה המצב המשפטי התקף גם ברגע זה, ובמהלך השנים האחרונות נכנסו חטיבות ביניים לרפורמת 'אופק חדש'.

גדעון סער: בשנתיים הקודמות נכנסו למעלה מ-100 חטיבות ביניים.

גדעון סער: גם השנה ייכנסו חטיבות ביניים ל'אופק חדש', אם כי בהיקף מצומצם יותר.

גדעון סער: ייכנסו נדמה לי כ-14 חטיבות ביניים לתוכנית.

גדעון סער: ההסכם בזמנו, בתקופת הממשלה הקודמת, התבסס על העובדה שהרפורמה נחתמה עם ארגון מורים אחד ולא עם ארגון מורים אחר ובהתנגדות של הארגון השני – ארגון המורים.

גדעון סער: כתוצאה מכך חטיבות הביניים, שהנוהג במשך עשרות שנים היה חתימה עם שני הארגונים, שכן ההרכב של חטיבות הביניים הוא הרכב הטרוגני – דהיינו יש שם חברים גם בארגון המורים וגם בהסתדרות המורים – ההסכם נחתם אך ורק עם הסתדרות המורים.

גדעון סער: כמו שאמרתי, בית הדין לעבודה בבית המשפט העליון קבע שההסכם בתוקף, גם לגבי חטיבות הביניים.

גדעון סער: יחד עם זאת, אני האמנתי ומאמין גם היום שהדבר הטוב ביותר עבור מערכת החינוך וגם עבור שני ארגוני המורים, הוא להגיע להסכמה משולשת בנושא הזה.

גדעון סער: היה סיכום על דעת שני ראשי ארגוני המורים, מזכ"ל הסתדרות המורים שנמצא איתנו כאן – יוסי וסרמן ויושב ראש ארגון המורים – רן ארז – שלאחר שייחתם הסכם קיבוצי בנושא החטיבה העליונה, ניכנס לשיח משולש עם שני הארגונים, בניסיון להגיע להבנות.

אלכס מילר: יש עוד פיתרון שאני יכול להציע.

גדעון סער: רגע, אני עדיין לא בשלב הפתרונות, אני רק מציג את המתווה.

גדעון סער: אני חושב, ואגב השיח הזה יתחיל השבוע, יתחיל היום בעצם ואני מניח שיהיה לא פשוט, מורכב, להגיע להסכמה, אבל אני משוכנע באופן עמוק שהגעה להסכמה היא חיונית, היא חשובה למערכת החינוך והיא תייצר עידן יותר הרמוני במערכת, גם בין ארגוני המורים עצמם.

גדעון סער: לכן, אני מתכוון כפי שעשינו, וזה לא היה פשוט להגיע ל-'עוז לתמורה', ואני שוב מודה למנכ"ל המשרד על כל המאמצים שהוא השקיע כדי להגיע לזה.

גדעון סער: נדרש להרבה מאד סבלנות ומאמצים כדי לנסות להגיע להבנה.

גדעון סער: לא נצליח להגיע להבנה – הבהרתי שיש הסכם בתוקף.

גדעון סער: אני חושב שנכון יהיה לכולם לגלות אחריות ולהגיע להבנה.

אלכס מילר: כבוד השר, אני רק רוצה להגיד לך שעם פתיחת מושב הכנסת אני מתכוון לקיים כאן דיון רחב על כל העניין הזה בכלל של חטיבות הביניים בישראל, עד כמה זה מיצה את עצמו מבחינת ההליך.

אלכס מילר: הרי כל זה התקבל אחרי החלטת ועדה שהייתה כאן, ועדה פרלמנטארית בכנסת, שהמסקנות שלה התקבלו ואז נכנסו בעצם למנגנון של חטיבות הביניים.

אלכס מילר: יש לנו כמה מקומות בארץ שאין שם חטיבות ביניים ואני חושב שגם בנושא הזה אולי הגיע הזמן שתחשבו במשרד החינוך עד כמה העניין הזה, של קיום חטיבות ביניים, זה מוכיח את עצמו ואם אנחנו יכולים לחזור למצב של שני שלבים, כי אני חושב שמכל אותן הפניות שאנחנו מקבלים, אם זה העברה של ילדים ממקום למקום, דווקא הבעיות עולות בגלל שהם צריכים לעבור את שלב הביניים הזה של החטיבות ועד כמה באמת המסקנות של אינטגרציה של הילדים זה הוכיח את עצמו, או לא.

אלכס מילר: אז אני חושב שדווקא בנושא הזה, בפתיחת המושב אנחנו נעשה ישיבה ונבקש גם אתכם, כמשרד החינוך, לשקול מחדש את כל הסיפור של חטיבות הביניים.

גדעון סער: מאה אחוז.

גדעון סער: אם אפשר אני אתייחס בתמצית לנושא.

גדעון סער: נושא החיטוב התבצע במשך עשרות שנים לקח להעביר את המערכת לחיטוב.

גדעון סער: האם זה היה נכון או לא?

גדעון סער: יתכן שעמדתי קרובה לעמדתך, כפי שאני מבין אותה.

גדעון סער: יתכן, נניח, שבית ספר שמונה שנתי אפשר לראות בו יתרונות.

גדעון סער: יש מקומות כמו שאנחנו יודעים ברמת גן או בגבעתיים שנשארו במבנה שמונה שנתי.

גדעון סער: היום יש שם קשיים אחרים.

גדעון סער: בסופו של דבר, מה שאני חושב הוא, שהמבנה הארגוני, ואגב – יש ערים כמו ראשון לציון שחזרו לשיטה של שני שלבים, שש, שש.

גדעון סער: ובעצם הכניסו מבנה של שש שנתי, לא חטיבות עצמאיות.

גדעון סער: בכל מקרה, אני בדעה שהמבנה הארגוני הוא לא הדבר החשוב ביותר, כי אם למשל מדינת ישראל תחליט ללכת היום, להתמקד היום בחזרה נגיד לבתי ספר שמונה שנתיים, המשמעות המיידית, והנה יושב פה גם יושב ראש מפעל הפיס שעומד בראש מערכת שתורמת תרומה אדירה לסוגית בינוי מוסדות חינוך במדינה עם גידול דמוגרפי אדיר, מיד יהיה צורך להתאים את כל בתי הספר היסודיים השש שנתיים, לבתי ספר שמונה שנתיים ואולי גם להתאים את התיכונים.

גדעון סער: זאת אומרת תהיה השקעה אדירה בבינוי, במדינה שיש בה כבר פיגור אדיר, או יש פערים אדירים בין צורכי הבינוי לבין הביצוע של הבינוי בפועל.

גדעון סער: ואז המשמעות בהכרח תהיה, בהקשרים אחרים – שכר מורים – דברים אחרים, אני ככל שלי ידוע אנחנו חיים בעולם של משאבים מוגבלים.

גדעון סער: לכן אני, בלי קשר לשאלה ההיסטורית לגבי מה הוא המבנה האידיאלי, אני בספק האם נכון להציב את הנושא של המבנה הארגוני של המערכת, כיעד העיקרי שלה ברגע זה.

גדעון סער: שנת תשע"ב, החלטתי שתעמוד בסימן אורח חיים בריא ופעיל, אחרי שאנחנו גם ראינו נתונים, אדוני יושב הראש, על נתונים לא סימפטיים מבחינת תופעות של השמנה, השמנת ילדים, בכלל תופעות של השמנה בחברה הישראלית, אנחנו רוצים לשים דגש על מספר נושאים כמו תזונה נכונה, כמו פעילות גופנית, כמו היגיינה אישית.

גדעון סער: אנחנו מקדמים מהלך גדול עם הרבה מאד שותפים בנושא הזה.

גדעון סער: אני מאמין, בתמצית, שכמו שבנושא של איכות הסביבה חל שינוי עמוק בחברה הישראלית, כתוצאה מפעילות שהתבצעה במוסדות החינוך – מגני הילדים צפונה – גם התחום הזה הוא תחום שאפשר לשנות בו הרגלי חיים של קהילה ושל משפחה, כתוצאה מחינוך ולכן אנחנו הולכים לשים על הנושא הזה דגש רב בשנת הלימודים הבאה.

אלכס מילר: דרך אגב, על הנושא הזה בישיבה הקודמת, עו"ד פלג מהמועצה לצרכנות, התייחס לנושא של סקר שהולך להיות על מזון לא בריא שנמכר באזורי בתי הספר ובבתי ספר, זה דבר ראשון.

אלכס מילר: על הנושא של הברזיות גם התייחסת, אתה דיברת על היגיינה.

גדעון סער: קודם כל פלג צודק, זה שיש מכונות כאלה בבתי ספר זה לא תקין ואני מודיע פה שאנחנו מתכוונים לפעול בנושא הזה, כולל במישור החקיקתי, כי אני יודע שיש הצעת חוק שהוגשה, ואם אנחנו נחשוב ---

זבולון אורלב: של חבר הכנסת יריב לוין ושלי, אם אני לא טועה.

גדעון סער: טוב, שתי סיעות רציניות – גם ליכוד וגם הבית היהודי, בסדר הזה.

גדעון סער: אתם יודעים, המפד"ל.

גדעון סער: אני צריך להתעדכן בשמות גם, אבל הליכוד זה תמיד נשאר הליכוד.

זבולון אורלב: הקוד האחיד.

גדעון סער: על כל פנים, אדוני יושב הראש, למרות הפיתוי לעבור לנושא הפוליטי, אני חושב שזה לא תקין לדבר על הנושאים האלה, בלי להראות דוגמא אישית על דרך זה שבבתי הספר יהיה מאמץ למכור דברים בריאותיים וכדומה.

גדעון סער: ולכן אנחנו נעשה ---

זבולון אורלב: אני טעיתי, זה דני דנון.

גדעון סער: אני ידעתי, אבל מאחר שאני נכנס כאן לעניינים בתוך הסיעה, אני ---

זבולון אורלב: כן, כן, דני דנון.

גדעון סער: על כל פנים, אנחנו נפעל במישור הזה.

גדעון סער: אם יש צורך נפעל גם במישור החקיקתי וגם הנחיתי את משרדי בהתאם.

גדעון סער: התאמת מערכת החינוך למאה ה-21, גם מהלך שהוצג בוועדה, נדמה לי בתקופה שחבר הכנסת אורלב עמד בראשה, כשיצאנו לדרך.

גדעון סער: אנחנו היום נמצאים אחרי שפתחנו את המהלך בשנת הלימודים הזאת במחוזות צפון ודרום, ונכנסו למעלה מ-200 בתי ספר.

גדעון סער: שנה הבאה ייכנסו 800 בתי ספר יסודיים, ישלימו את כל מחוזות דרום, צפון וירושלים וגם העיר לוד, במסגרת הטיפול הנקודתי.

גדעון סער: כולם יהיו בתוך הפרויקט הזה, שאנחנו משקיעים בו, בתקציב הדו-שנתי – 440 מיליון שקלים.

גדעון סער: זה מהלך מאד חשוב.

גדעון סער: אני רוצה להגיד לכם שכתוצאה מהמהלך הזה, אנחנו רואים הרבה רשויות מקומיות מבוססות במרכז הארץ – כמו תל אביב או הרצלייה – שיצאו, לא המתינו לתורם, כולל גם ירושלים ויצאו עם תוכניות תקשוב עצמאיות.

גדעון סער: אני מברך על זה.

גדעון סער: אני חושב שבאופן כללי, מה שאנחנו נראה בשנת הלימודים הבאה, שנושא התקשוב הוא נמצא בתנופה גדולה במערכת.

גדעון סער: איך מורים לומדים ויודעים לשלב טכנולוגיה מתקדמת בתהליכים של הוראה ולמידה, שזה המימד שאני מסתכל עליו להצלחת המהלך הזה, ואני רוצה רק לציין, נמצאת פה פרופסור בלר, שבקרוב, מתי זה יקרה, ב-2013?

מיכל בלר: השנה.

מיכל בלר: המחקר?

גדעון סער: לא, מתי יתחילו להיבחן במבחנים הבינלאומיים?

מיכל בלר: החלוץ יהיה השנה, מבחן ISIS בין לאומי, שבודק מיומנויות תקשוב.

מיכל בלר: המבחן העיקרי יהיה בשנת 2013.

גדעון סער: ב-2013 כבר ה-OECD יבחן מיומנויות תקשוב.

גדעון סער: ישראל, לפחות עד הקדנציה הזאת, פיגרה בנושא התקשוב, אנחנו נחושים להפוך את המגמה גם בנושא הזה.

גדעון סער: יש לנו יכולת להפוך את המגמה.

גדעון סער: אני מזכיר שמדינת ישראל מובילה בחדירה של מחשבים ביתיים, ואני מאמין שאנחנו רואים, זה גם צוין אגב בדו"ח של הכנסת של המ.מ.מ., שמ-2009 יש כבר שינוי מגמה בשטח.

גדעון סער: ב-2011-2012 – שאלה השנים של תכנית התקשוב – אני מאמין שתהיה האצה של הנושא הזה.

גדעון סער: והדבר החשוב ביותר הוא למדוד, לפי דעתי, לא רק כמה מחשבים יש בשטח בתי הספר, אלא כמה באופן אפקטיבי נעשה שימוש בתהליכים של הוראה ולמידה בטכנולוגיה מתקדמת.

גדעון סער: אז הנה, יש פה את הנתונים מה קרה, בתי ספר מדגימים מי ייכנס שנה הבאה.

גדעון סער: היעדים, כתוב למטה, לתשע"ג ותשע"ד, וזה גם יהיה כמובן תלוי בהיקף התקצוב שאנחנו נקבל בתקציב הבא, להתפרש בעצם, הייתי אומר שתי מטרות יהיו לנו.

גדעון סער: באותם שלושה מחוזות שהשלמנו חדירה בכל בתי הספר היסודיים, נתחיל להיכנס לחטיבות הביניים, כדי שאותם תלמידים שכבר התרגלו ללמוד תוך שילוב של תקשוב, לא יגיעו לחטיבת הביניים ולימי הביניים במקביל.

גדעון סער: ובמחוזות אחרים, שעוד לא נכנסנו, להתחיל להיכנס לבתי הספר היסודיים.

גדעון סער: המהלך של מסעות לפולין הוצג בפירוט, בעצם לראשונה הוצג בוועדת החינוך בראשותך, אדוני יושב הראש, ואין טעם לחזור על הדברים, כמו שנאמר הוא יתחיל ב-1 בינואר 2012.

גדעון סער: אני באמת רואה בזה מודל ... בימים האלה, למרות שאנחנו כבר שנה עובדים על המודל הזה, שמציג איך אפשר להגיע, גם בדבר שמאד קשה, כי העלויות שלו מאד יקרות, למודל שהוא מונע פגיעה כתוצאה מסטאטוס כלכלי של משפחה והוא יותר צודק מבחינה חברתית, וכמובן הוא חשוב מבחינה לאומית.

גדעון סער: תרבות ישראל ומורשתו, דבר שהוצג בוועדה במסגרת תכנית היעדים.

גדעון סער: כידוע, התחלנו בשנה הזאת, אחרי שוועדת מקצוע, ברשות פרופסור בני איש-שלום הכינה תכנית לימודים, מיד אחרי שנכנסתי לתפקידי.

גדעון סער: השנה אנחנו בעצם נתפרש על שכבת גיל נוספת, שזה כיתות ה'.

גדעון סער: בעצם מכיתות ה' עד כיתות ח' הלימוד הוא לימוד של שעתיים.

גדעון סער: יש פה את הדגשים של תכנית הלימודים החדשה בכיתות ה'.

גדעון סער: דבר חשוב הוא שמעבר לפיתוח מקצועי של מורים – ללמד את המקצוע – מתחיל בעצם מסלול ייחודי להכשרת מורים במקצוע הזה, שבו יוכשרו בשלוש השנים הבאות 900 מורים באופן ייעודי ויהודי גם כן.

זבולון אורלב: כדיסציפלינה?

גדעון סער: כדיסציפלינה.

גדעון סער: ואני רואה בזה נדבך חשוב.

גדעון סער: יהיה צורך כמובן לבנות עוד נדבכים חשובים בעתיד, לחזק את נושא זהות יהודית ציונית בבתי הספר שלנו, בזרם הממלכתי.

גדעון סער: טוב, עלייה בזכאות גם הוצגה בפני הוועדה, אחרי תוצאות אחרונות.

גדעון סער: היו לנו למעשה עלייה בכל המדדים, גם במספר הלומדים, שזה מלמד על ירידה בנשירה, גם על מספר הניגשים.

גדעון סער: אני מקווה ומאמין שגם בנתונים בשנה הבאה נוכל להמשיך להציג אותה מגמה.

גדעון סער: כאן גם, הכותרת זה 'עלייה בזכאות', אבל למעשה זה עלייה בלומדים ובניגשים.

גדעון סער: אלה נתונים של השנה ---

אלכס מילר: יש הערכה כמה אנחנו הולכים לעלות השנה?

אלכס מילר: איזה שהוא יעד מסוים?

גדעון סער: תראה, אנחנו הצגנו יעד מתמיד של עלייה בלי שציינו אחוזים, מכיוון שזה מאד קשה בנושא הזה, אלף זה קשה לעלות מכיוון שאנחנו יודעים שיש זרם שהוא גדל מבחינה דמוגרפית, שבו מספר הניגשים הוא מאד מצומצם וזה הזרם החרדי.

גדעון סער: יש גם שינויים בפרופורציה בין החינוך העברי לחינוך הערבי, שהחינוך הערבי אגב עלה יותר פרופורציונאלית מהחינוך העברי בשנה האחרונה – ב-3.3%.

גדעון סער: אז כמובן הנתח הדמוגרפי הזה הוא הופך את העלייה כל פעם למשימה יותר ויותר מאתגרת.

גדעון סער: אבל אני מאמין שהשנה נעלה.

גדעון סער: אני לא יכול להציג הערה מספרית.

גדעון סער: אדוני המנכ"ל, אתה יכול להציג הערכה מספרית?

גדעון סער: כי אז אם הטעות תהיה – היא תהיה שלך.

גדעון סער: ב', אם הטעות תהיה – אתה כבר לא תהיה פה, אז ---

שמשון שושני: אז בין 1 ו-1.5% תהיה עלייה גם השנה.

שמשון שושני: זה כמו שאמר השר, במגזר היהודי ההישגים הם גבוהים מאד.

שמשון שושני: מרחב העלייה הוא בעיקר בשיפור במגזר הערבי וכמו שאנחנו אומרים – החרדים לא ניגשים לבחינות הבגרות – לכן משכבת הגיל ---

גדעון סער: גם ערבים ממזרח ירושלים.

גדעון סער: זה שנאמר למשל ---

שמשון שושני: וגם הערבים ממזרח ירושלים.

גדעון סער: הרבה פעמים נאמר באופן דמגוגי, על ידי כאלה שיש להם עניין בדמגוגיה – למחצית אין תעודות בגרות.

גדעון סער: אז זה קודם כל ---

שמשון שושני: משכבת הגיל.

גדעון סער: משכבת הגיל זה נכון, אבל אם אתה מנקה כאלה שלומדים במסלולים שרלבנטיים בכלל, אז אתה מגיע לנתונים שונים לחלוטין.

גדעון סער: אנחנו לא רצינו לשחק בסטטיסטיקות, עבדנו על אותה שיטה.

גדעון סער: מה שאני רוצה לציין, שמקרב דוברי העברית, הגענו לקרוב ל-65% זכאות, שזה לפי דעתי הנתון הגבוה ביותר בכל הזמנים ויש פערים מאד גדולים.

גדעון סער: אנחנו חייבים לעשות מאמצים גדולים ---

זאב אלקין: וכשאתה מנטרל את החרדים – כמה יוצא?

גדעון סער: תראה, אני לא יכול לתת לך תשובה בשליפה.

גדעון סער: אני רק אומר, למשל, שזה לא רק עניין של חרדים, כי למשל ערביי מזרח ירושלים לא ניגשים לבגרות ---

זאב אלקין: לא, דיברתי על המגזר היהודי.

גדעון סער: לא, הם נכנסים לשכבת הגיל, אה, כשאני מנקה?

זאב אלקין: הנתון שנתת הוא ---

גדעון סער: אני חושב שהנתון, אני לא יודע להגיד האם הנתון הזה כולל או לא כולל את המגזר החרדי.

גדעון סער: יכול להיות שהוא לא כולל את המגזר החרדי, אבל אם אני אנקה את המגזר החרדי, אני מעריך שאנחנו נגיע ל-60% לערך.

אלכס מילר: כן, אבל אתה יודע, הייתה לנו כאן ישיבה על עניין של השוואה של מבחנה סולד למקצועות בגרות.

גדעון סער: נכון.

אלכס מילר: אז השאלה היא אם בכלל, בהתחשבות, שאכן נבחנים מקצועות מסוימים ברמה מסוימת, ואם אכן יהיה איזה שהוא מהלך לעניין הזה, אז אני כן חושב שאתה תהיה באחוזים אחרים, זה דבר ראשון.

אלכס מילר: דבר שני, אני חושב שגם במזרח ירושלים, אנחנו גם דיברנו על זה בישיבה, במזרח ירושלים תכנית הלימודים היא בכלל רשות אם אני לא טועה, ומדובר על תושבים ולא אזרחים.

אלכס מילר: אז לכן יש צורך בפרופורציות גם מבחינתנו הוא חשוב להיכנס בו, אם יש רצון וגם הוועדה הציעה את זה.

אלכס מילר: אני חושב שאם שואלים את התושבים עצמם, ואכן שמענו על סקרים כאלה ואחרים, התושבים עצמם והילדים, אכן רוצים לעבור לתכנית לימודים שהיא תכנית לימודים שלנו, ולהתמודד עם כל אותם האתגרים שהמערכת מבקשת להתמודד.

אלכס מילר: הבעיה היא, כמו שאתה מכיר לא רק בעניין של הלימודים איזו תכנית, אלא גם באופן כללי עם ההנהגה הקיצונית, אשר גם בנושא של שירות לאומי וגם בנושא של תכניות לימוד, תמיד יש מישהו שמפעיל לחץ לא להיכנס לשם.

אלכס מילר: אז אני חושב שדווקא בעניין הזה ---

גדעון סער: הנושא הזה הוא באמת נושא שמחייב דיון, אדוני יושב הראש.

גדעון סער: גם הנושא הראשון שהעלית מחייב דיון.

גדעון סער: אני רוצה להגיד לגבי הנושא הראשון שהתעמקנו בו, שאנחנו מעוניינים, אתה צודק לגמרי בהערכה שלך, כי הבנות במגזר החרדי לומדים לימודים כלליים 12 שנה, ברמה העקרונית יכולות להיבחן באופן אקוויוולנטי לציבור אחר.

גדעון סער: אנחנו הצענו לבצע אקוויוולנטיות של מבחני סולד למבחני בגרות, זה יחייב שדרוג מסוים בהיקף הבחינות של בחינות סולד.

גדעון סער: זה יהיה מאד חשוב גם למגזר ולציבור הזה, כי זה מסיר חסמים בשוק העבודה.

גדעון סער: עד לרגע זה, לא הצלחנו להגיע לאותו שיתוף פעולה שיאפשר לבצע את זה.

גדעון סער: אני מקווה שנצליח.

גדעון סער: יש רצון עמוק מצידנו, וגם ראשי ונציגי המגזר החרדי יודעים את זה.

אלכס מילר: מצוין.

גדעון סער: טוב, אלה נתונים של בחינות מיצ"ב.

גדעון סער: בסך הכל בנושא המיצ"ב ראינו עלייה בכל שכבות הגיל ובכל המגזרים.

גדעון סער: היא לא אחידה לגמרי או קונסיסטנטית לגמרי בכל הדברים.

גדעון סער: אני לא מציע, בסך הכל יש מגמה של עלייה, זה מה שחשוב לציין.

גדעון סער: אני לא רוצה להיכנס לניתוח של בחינות המיצ"ב בכל דיסציפלינה.

גדעון סער: נושא של פיז"ה, מה שאני יכול רק לומר, קודם כל מוצגות פה התוצאה של פיז"ה 2009, בחינות שאני אובייקטיבי לגביהן, כי הן נעשו מספר ימים לפני שנכנסתי לתפקידי.

גדעון סער: מה שאני יכול להגיד לגבי הבחינות האלה, זה אלף שהייתה קפיצה יפה מאד בהישגים בתחום השפה, שלא קיבלה את הביטוי הראוי בשיח הציבורי, כי ישראל היא בין שלוש המדינות שה-OECD ציין שעשו את קפיצת המדרגה הגבוהה ביותר בנושא אוריינות פתוחה, לצד פולין וצ'ילה.

גדעון סער: לא התקדמנו באותו אופן בבחינות המתמטיקה והמדעים, ואני מקווה שבחינות פי"זה שיתקיימו השנה, 2012, אנחנו נצליח להראות את זה.

גדעון סער: אני מזכיר לוועדה שאנחנו נבחנו השנה, בשנה החולפת ב-TIMSS ופירס, שתי בחינות בינלאומיות, שאני מאד מקווה שעלינו בהן.

גדעון סער: אני גם מאמין שעלינו בהן והתוצאות יתפרסמו, עתידות להתפרסם נדמה לי בסוף 2012.

גדעון סער: טוב, את זה לא הספקנו לסקור לוועדה, אבל בסך הכל היו הישגים מאד יפים באולימפיאדה הבינלאומית לפיזיקה, באולימפיאדה הבינלאומית למתמטיקה.

גדעון סער: בשתיהן היו עליות יפות.

גדעון סער: בפיזיקה היינו בעצם המדינה, אחרי ארצות הברית נדמה לי, המערבית הראשונה בהישגים שלה וגמרנו מקום 13 מתוך 84 מדינות.

גדעון סער: במתמטיקה עלינו 30 מקומות מהמקום ה-53 למקום ה-23.

גדעון סער: וכמובן, היו גם הישגים אישיים יפים לתלמידים שהשתתפו.

גדעון סער: אני רוצה לשבח את המנכ"ל שהיה אחראי לכך ששינינו את אופן ההכנות שלנו לאולימפיאדה, גם בשיטת האיתור של תלמידים, גם בשיטה של ההכנה – הושקע הרבה יותר בהכנה של התלמידים ובסימולציה לשאלות שהם יתמודדו איתם – היו גם מדריכים שהגיעו אליהם הביתה כדי להכין אותם, ובסך כל ראינו תוצאות וזה מראה שיש לנו אפשרות, עם אותו נוער, פשוט לפעמים בשיטות יותר רציניות, להגיע להישגים יותר טובים.

גדעון סער: טוב, המהלכים הנוספים, אם הוועדה תרצה שאני ארחיב בחלק מהם, אני רק אגיד כמה דברים.

גדעון סער: בחירה מבוקרת של אירועים, נושא שאני יודע, אדוני יושב הראש, שאתה תומך בו.

גדעון סער: אנחנו נערכים לתחילת הפיילוט בתשע"ג, שנה הבאה.

גדעון סער: יש כבר שורה של רשויות מקומיות שביקשו להיכנס לעניין הזה, ביניהן רמת גן, ביניהן בת ים.

גדעון סער: כלומר, אני מדבר על ערים, אני לא יודע אם גם ראשון לציון ---

קריאה: ראשון – כן.

גדעון סער: ראשון לציון.

גדעון סער: כמה רשויות מאד רציניות ואני חושב שזה דבר שיאפשר לנו, יש כמובן כאלה שיותר חוששים מכך.

גדעון סער: אנחנו נבצע פיילוט במודלים שונים, בסופו של דבר זה יאפשר לנו לבצע בסוף תשע"ג הערכה לגבי הנושא הזה.

גדעון סער: אני חושב שזה ייתן תחושה יותר טובה מבחינת מרחב הבחירה.

גדעון סער: כמובן גם זה יצטרך להיות מבוקר ולהתמודד עם נושאים סוציו אקונומיים.

אלכס מילר: אדוני השר, אנחנו ביקשנו בוועדה שקיימנו שיימצא פתרון ואיזה שהוא מענה לכל העניין שמתגלגל סביב כפרי הנוער.

אלכס מילר: אנחנו פשוט עומדים מול פניות שאנחנו מקבלים מהורים ומכל הסיטואציה הזאת אי אפשר להתעלם, שהעניין הזה של רצון גם של ההורים ושל הילדים ללמוד בבתי ספר כאלה ואחרים, זה פשוט מגיע עכשיו למימדים שלא אחד או שניים מבקשים, מדובר בעשרות, וזה כבר מביא אותנו גם ---

גדעון סער: מכיוון שהרשויות המקומיות, אדוני יושב הראש, גם עומדות על זה שלא תהיה סגרגציה ובריחה של התלמידים החזקים מבתי ספר – אני לא רוצה להשתמש בכינויים – בתי ספר טובים – אבל זה דבר שעלול להביא, בתפיסה חברתית, להעצמה של הפערים החברתיים והכלכליים דרך העצמה של הפערים בהישגים הלימודיים, ולכן זה נושא שאם יהיה צורך המנכ"ל ירחיב, כי הוא טיפל בנושא של הכפר הירוק ובנושאים אחרים.

אלכס מילר: אני פשוט אומר באופן כללי, אנחנו כבר אחרי הרשמה ואנחנו כרגע בטיפולים נקודתיים בילדים כאלה או אחרים בעניין של הפניות.

אלכס מילר: אני מדבר על השנה הבאה.

אלכס מילר: אנחנו לא יכולים להתעלם מהמצב הזה שנוצר, כשבעצם יש זרימה של תלמידים ממקומות שונים בארץ לבתי ספר שהם בתי ספר אשר לא רשומים בהיבט של רישום אזורי בתוך העיר.

אלכס מילר: צריך איך שהוא לתת פתרון ברור שגם הורים ----

גדעון סער: הפתרון שלנו הוא ברור, אבל הוא לא תמיד מקובל על כל ההורים, אדוני יושב הראש.

גדעון סער: אנחנו צריכים כתפיסת עולם להחליט איזו מערכת חינוך אנחנו רוצים.

גדעון סער: האם אנחנו רוצים מערכת חינוך מבודלת ומתבדלת וסגרגטיבית, שמפרידה בין חזקים וחלשים, או אינטגרטיבית.

גדעון סער: אם תהיה ישיבה אנחנו נציג פה את התפיסה שלנו בנושא הזה, אבל אין ספק אדוני יושב הראש, שאם תהיה בחירה מבוקרת בתוך הרשות, אז זה יכול להקטין לחצים לגבי יציאה מהרשות.

אלכס מילר: יכול להיות שזה גם ---

גדעון סער: ולכן יכול להיות שצריך להסתכל על זה גם כסוג של מענה לאותו רצון שאתה מתייחס אליו בצדק.

גדעון סער: אני לא מתעלם מהרצון הזה.

גדעון סער: אני לא מדחיק את העניין שיש רצון כזה.

גדעון סער: נושא אחרון שאולי אני רוצה לציין כאן, העובדה שרשת מעיין החינוך התורני, לאחר הידברות ובהסכמה, לא מתוך כפייה, נכנסה לבחינות המיצ"ב לאחר שנים שלא הייתה בבחינות המיצ"ב ---

זבולון אורלב: גם הבנים וגם הבנות.

גדעון סער: נכון.

גדעון סער: אני מייחס לזה חשיבות רבה.

גדעון סער: וגם נכנסה לתוכנית התקשוב הלאומית, בסייגים מסוימים שנוגעים, אני לא בדיוק מבין אותם, אולי עופר יידע להסביר את זה, אבל אני חושב שלא הצלחנו לעשות את זה עם החינוך העצמאי.

גדעון סער: הצלחנו יחד לעשות את זה עם מעיין החינוך התורני.

גדעון סער: אני רואה בזה חשיבות מאד גדולה.

גדעון סער: אני מקווה שנוכל להתקדם על בסיס של דיאלוג והבנה, גם עם החינוך העצמאי בעתיד בנושא הזה.

גדעון סער: האם סיימנו?

קריאה: כן.

גדעון סער: אם תרצה, אני אתייחס לעוד נושאים.

אלכס מילר: בעניין הסעיף הראשון, מעבר לניהול עצמי של בתי ספר, אני מבין שהסמכויות של מנהל בתי ספר זה גם כן חלק מהעניין שנמצא אצלכם בדיון במשרד החינוך.

אלכס מילר: היה לנו כאן דיון בוועדת החינוך בנושא הגדרת המנהל.

אלכס מילר: כבוד השר, אני מעביר לך את נוסח הצעת החוק לעיון בעניין של הגדרת מנהל בחוק.

אלכס מילר: עלינו כאן על כל מיני סוגיות שבחוק אין בכלל הגדרת מנהל, והסמכויות כמובן הן סביב העניין של הגדרות.

אלכס מילר: בחלק מהחקיקה יש התייחסות, בחלק פחות, אז כל העניין הזה מבחינתנו ומבחינת המחקרים שנערכו ומבחינת כל הסוגיות שהועלו, גם בהשוואה למדינות בעולם מבחינת הגדרות חוקיות כלפי מנהל בית הספר וסמכויותיו, אני חושב שהגיע הזמן שתהיה הבהרה בצורה חד משמעית בחוק – מי הוא מנהל – וסמכויותיו כמובן כפופות להוראות המנכ"ל.

אלכס מילר: אז בעניין זה ---

גדעון סער: אנחנו נידרש לזה.

גדעון סער: אנחנו שוחחנו על זה גם בעבר ואני חושב שזה נושא חשוב.

גדעון סער: אם אני יכול, אדוני יושב הראש, רק לומר עוד משפט אחד, מסכם.

אלכס מילר: בבקשה.

גדעון סער: אנחנו בעצם פותחים שנה שלישית בצורה טובה ועדיין יש, כאשר המערכת תקינה ומתחילה שנה בסדר, מטבע הדברים אנחנו בימים האלה מעניקים תשומת לב לפתרון של בעיות מקומיות.

גדעון סער: אני קורא לכולם, לרשויות מקומיות, למחלקות חינוך, למנהלי המחוזות הרלבנטיים שאני מתעדכן איתם כמה פעמים ביום, לוועדי הורים, לכולם לעשות מאמץ לפתוח בצורה תקינה בכל הארץ, בכל בית ספר, את שנת הלימודים.

גדעון סער: לחשוב על התלמידים ולחשוב על הילדים, לא לעשות מאבק על גב של תלמידים ולא להאמין ששימוש בשיטות כאלה, יביא אצלנו לאיזה שינוי בתפיסות החינוכיות.

גדעון סער: תודה.

חזי מנדלוביץ: מה עם הילדים עם הצרכים המיוחדים בכל זה?

אלכס מילר: סליחה גברתי, לא להתפרץ.

חזי מנדלוביץ: איפה החינוך המיוחד?

אלכס מילר: סליחה, לא להתפרץ כאן.

אלכס מילר: לא מתפרצים כאן בדיון.

אלכס מילר: את רוצה לדבר?

גדעון סער: אנחנו כמובן נוכל להתייחס לכל סוגיה, אדוני יושב הראש.

אלכס מילר: את יכולה להעביר לי את זה בכתב.

רויטל לן כהן: אני ביקשתי גם בישיבה הקודמת.

אלכס מילר: אני לא קיבלתי ממך כלום, גברתי.

גדעון סער: אני לא הייתי אמנם בישיבה הקודמת, אדוני יושב הראש, אבל אנחנו נשמח להתייחס לכל נקודה שהוועדה תראה כנקודה עקרונית, אם זה אני ואם זה המנהל הכללי.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: חבר הכנסת אורלב, בבקשה.

זבולון אורלב: כן, כבוד השר, קודם כל אני רוצה לפתוח בדברי שבח.

זבולון אורלב: שמעתי את ההצהרה שלך ביחס לבתי הספר של התלמידים העולים מאתיופיה, ואני חושב שקיבלת החלטה אמיצה, חשובה, שאני רק חושב שיצטרכו גם לעגן אותה בחקיקה, כי אני רוצה להזכיר שבראשית שנות ה-90 הייתה מדיניות של משרד החינוך באמת שלא יקרה מצב שיהיו בתי ספר שהם על טהרת העולים, מתוך הבנה שיש כאן קושי חינוכי-מקצועי קשה מאד ואז בשכונת בית אליעזר בחדרה, ביקשו מהתלמידים העולים להתפזר בבתי הספר בחדרה ועמותות מסוימות של העולים מאתיופיה הגישו בג"ץ ---

גדעון סער: גרמו נזק לעולים.

זבולון אורלב: אני חושב שגרמו נזק חמור.

זבולון אורלב: אני חושב שגם הבג"ץ כאן קבע נזק חמור, ויתכן ש ---

גדעון סער: זו דוגמא לנזק שהמערכת המשפטית גורמת ---

זבולון אורלב: אני מסכים איתך ואני קודם כל חושב שקיבלת החלטה חשובה ואמיצה.

זבולון אורלב: רק אני אומר לך שכדאי שתבדוק גם את העניין המשפטי.

זבולון אורלב: יכול להיות שצריכים להגן ולעגן את העניין הזה גם בעניין המשפטי וגם אני בודק את הדבר הזה, כי אני חושב שהחלטה שלך היא החלטה חשובה מאין כמוה, ואני מברך אותך וגם אם יהיו קשיים וכו', אני גם קורא לוועדה לתת לך את הגיבוי המתאים לדבר הזה.

זבולון אורלב: אותו דבר כמובן גם בעניין ההחלטה החשובה שלך בעניין בית שמש.

זבולון אורלב: אני רואה בה החלטה מאד עקרונית, להפסיק את המערב הפרוע במדינת ישראל ולא לתת לפורעי חוק לעשות מה שהם רוצים.

זבולון אורלב: הדבר הנוסף שאני רוצה לבקש ממך, אני חושב שמגיע לך גם כן שבחים וכמובן למנכ"ל, שאני מבין שהוא מי שעבד כאן קשה מאד בעניין הזה, בהשגת ההסכם גם עם ארגון המורים.

זבולון אורלב: הטעות שנעשתה בתקופת קודמתך, שחתמה רק עם הסתדרות המורים - ואני מברך את הסתדרות המורים על ההסכם הזה – הייתה שגיאה קשה מאד.

זבולון אורלב: תמיד צריכים לחתום עם שני הארגונים, אבל עדיין נותרה הבעיה של חטיבות הביניים.

זבולון אורלב: אני מאד מאד מבקש, אני חושב שוועדה תצטרף לבקשה, להקדיש עכשיו את כל המאמץ, ונמצא פה גם מזכ"ל הסתדרות המורים, שאני מברך אותו על עבודתו ועל מנהיגותו הראויה כראש הסתדרות המורים – לעשות מאמץ עליון לטובת הילדים, להגיע להסכם לחטיבות הביניים, אחרת זה ישבש את העבודה וזה משבש את העבודה בחטיבות הביניים ובבתי הספר השש שנתיים.

זבולון אורלב: אי אפשר לנהל בית ספר שבחטיבות הביניים יש בלגן.

זבולון אורלב: צריך לגמור את הבלגן הזה ואני בטוח ששני ראשי הארגונים הם אנשים אחראיים ויבינו את הדבר הזה, שחייבים להגיע להסכם והסכם תמיד הוא בפשרות, אין מה לעשות, בחיים יש פשרות.

זבולון אורלב: הדבר הרביעי שרציתי לומר, בקצרה ---

גדעון סער: בגלל זה אני שם, כי אני ידוע כאיש של פשרות.

זבולון אורלב: לא, במקום שלא צריכים פשרות – כמו בית שמש – לא יהיו פשרות.

זבולון אורלב: במקום שצריכים פשרות – יהיו פשרות – כל הסכם הוא פשרה.

זבולון אורלב: בחקיקה, אגב, גם חקיקה היא פשרה בסופו של דבר.

זבולון אורלב: יש דעות שונות ומגיעים לאותו נוסח שאפשר להעביר אותו ברוב.

גדעון סער: יש שיטות שונות.

זבולון אורלב: שיטות שונות.

זבולון אורלב: הדבר הנוסף שאני רוצה לומר זה לגבי סוגית ההזנה.

זבולון אורלב: אני כמובן מאלה שמברכים שגם 'אופק חדש' וגם 'עוז לתמורה' מאריכים את זמן הלימודים גם בגני הילדים, גם בבתי הספר, אבל סוגית ההזנה עדיין נותרה בעינה.

זבולון אורלב: מה עוד שאלה שבגיל הרך, שהולכים לצהרונים, הצהרונים נותנים את ארוחת הצהריים בשלוש.

זבולון אורלב: צריך לעשות איזו שהיא סינכרוניזציה, של מצד אחד הארכת יום הלימודים, שכפי שאמרתי הוא מבורך, ומצד שני הזנה.

זבולון אורלב: אני לא יודע אם מאריכים, אם יש הגדלה של כמות התלמידים האוכלים, אם יש איזה שהוא טיפול בסוגיה הזאת של ההזנה, שאני חושב שהיא צריכה לקבל גם כן התייחסות בסוגיה הזאת.

זבולון אורלב: ההערה האחרונה, אני שמתי לב לכך שאתה היית מהשרים שהיו ערניים מאד לתנועת המחאה, השר.

זבולון אורלב: הייתי מהשרים, לצערי הבודדים, אבל גם פה אתה ראוי לברכה על כך שידעת להתייחס כראוי לתנועת המחאה, ולא להתעלם ממנה, המחאה החברתית.

זבולון אורלב: אני חושב שנקטת בדרך נכונה.

זבולון אורלב: אני אשמח אם תוכל לומר גם כמה מילים, שהרי מערכת החינוך היא משקפת את המתרחש בחברה.

זבולון אורלב: היא לא יכולה להתעלם ממה שמתרחש בחברה וכיצד אתה מנחה את מערכת החינוך להתייחס לסוגיה הזאת ---

גדעון סער: זה נושא חשוב, אני אתייחס אליו.

זבולון אורלב: לכן אני מעיר אותה, כי אני חושב שחשוב מאד שמשרד החינוך יתווה מדיניות חינוכית במערכת החינוך בהתייחס למערכת המחאה, שאני סבור כמוך שגם אם תופסים עליה טרמפים כאלה ואחרים, טרפים פוליטיים לא ראויים וכדומה, שלפעמים מקלקלים למחאה, מהצד השמאלני, לצערי גם הקיצוני וקוראים לא לשתף פעולה ונגד ראש הממשלה, ואני חושב שההערות האלה ראויות לגינוי, המחאה היא אותנטית, היא מקורית, היא מצביעה על בעיה אמיתית ואם יש בעיה אמיתית בחברה, מערכת החינוך צריכה להתייחס אליה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: חבר הכנסת אלקין, בבקשה.

זאב אלקין: תודה רבה, אדוני יושב הראש.

זאב אלקין: תודה רבה אדוני השר על הסקירה.

זאב אלקין: אני גם כן אפתח כקודמי, בדברי שבח, בעיני על שני דברים בסיסיים מאד שעולים ממה שהצגת.

זאב אלקין: אחד זה שקט תעשייתי במערכת, זה לא דבר של מה בכך.

זאב אלקין: אני זוכר את הקדנציה הקודמת וזה שהצלחת בשיתוף פעולה עם ראשי ארגוני המורים וגם בהשגת תקציבים שהיו חסרים למערכת, להביא לשקט תעשייתי כבר פתיחת שנת לימודים שלישית ברצף, זה דבר מאד מרכזי, כי חשוב לשנות, אבל אי אפשר לשנות כשיש בלגן.

זאב אלקין: זה איזה שהוא נדבך בסיסי.

זאב אלקין: דבר שני, אני חושב שיש דבר מהפכני בהסכם החדש וזה שכר דיפרנציאלי, ואני חושב שזאת מגמה שחשוב מאד שהיא תימשך.

זאב אלקין: אני לא יודע אם יש סיכוי לשקול אותה ביחד עם הסתדרות המורים ולהפעיל אותה גם שם, אני לא יודע אם אתם בכלל, זו גם שאלה – אם אתם חושבים ללכת לכיוון הזה – אבל זה בהחלט בעיני דבר מאד מאד חשוב לשינוי מאד עמוק במערכת.

גדעון סער: רק בהערת ביניים, אני לא רוצה להפריע כי יש הרבה נקודות, אני אגיד שבהסכם 'אופק חדש' יש הערכת מורים שהיא רלבנטית לדרגות השכר העליונות, בהשפעה על דרגות השכר העליונות.

גדעון סער: ולכן לא באותו אופן, אבל נושא ההערכה והזיקה שלו על קידום בדרגות שכר, הוא קיים בצורה אחרת ואנחנו מיישמים את זה.

אלכס מילר: תודה.

זאב אלקין: עכשיו, הזכרת, וגם כן בעיני זה הישג מאד מאד חשוב, את הכנסת מעיין החינוך התורני למערכת של מיצ"ב, וגם למערכת של תקשוב.

זאב אלקין: הנתונים של מיצ"ב שראיתי פה במצגת, הם עד שנת תש"ע.

זאב אלקין: אני מבין שזה לא כולל את השנה שבה מעיין החינוך התורני נכנס, נכון?

זאב אלקין: זה חידוש של השנה.

גדעון סער: כן, זה תשע"א.

זאב אלקין: הציפייה שלכם שזה ישפיע על התוצאה?

זאב אלקין: כי מן הסתם ---

גדעון סער: יכול להיות שזה ישפיע.

גדעון סער: אני לא מחפש להגיע, אינני יודע איך זה ישפיע, אינני יודע אם זה ישפיע.

זאב אלקין: זו שאלה מרתקת ----

גדעון סער: אני לא מחפש להגיע לתוצאה מלאכותית על ידי בידוד מרכיבים בציבור.

גדעון סער: נראה.

זאב אלקין: אבל זו שאלה מעניינת.

אורי מקלב: זו מערכת לא גדולה, היא מערכת של 20,000 תלמידים.

אורי מקלב: ההשפעה לא יכולה להיות השפעה גדולה.

אלכס מילר: סיימת, חבר הכנסת אלקין?

זאב אלקין: לא, לא.

זאב אלקין: עכשיו, שאלה נוספת קשורה לתחום שככה התחילו לגעת בו במשרד החינוך בשלהי הקדנציה הקודמת, ורציתי לשאול אותך איפה זה עומד.

זאב אלקין: זה כל הסוגיה של עובדי ההוראה.

זאב אלקין: היה אפילו חוק של עובדי ההוראה שהוא איך שהוא הגיע לכנסת, עבר קריאה ראשונה ונעצר, כאשר בעיני השאלה המרכזית שהייתה רלבנטית לחוק הזה, היו בו הרבה מרכיבים, כן, אבל השאלה המרכזית בעיני היה הניסיון להביא בהדרגה ובהידברות עם ארגוני המורים, להתאמה בין תחום שהמורה מלמד, לבין תחום שבו הוא קיבל השכלתו.

זאב אלקין: כי המערכת מתגמלת היום על אקדמיזציה, אבל היא כמעט ולא דואגת להתאמה בין זה שהמקצוע שהמורה מלמד, זה המקצוע שבו הוא קיבל את ההשכלה האקדמית שלו, והסטטיסטיקה כאן היא מאד בעייתית.

זאב אלקין: למשל, בתחום המתמטיקה בזמנו העמקתי, וגיליתי שאחוזים, סדרי גודל בחטיבות ביניים אפילו, אני לא מדבר על יסודי, אלא אפילו בחטיבות ביניים, היא יותר מ-50% של מורים למתמטיקה, השכלתם האקדמאית היא לא מתאימה.

זבולון אורלב: אתה יושב ראש ועדת משנה.

זאב אלקין: נכון, נכון מאד.

זאב אלקין: וזה דבר כמובן שמעלה הרבה מאד שאלות, כי אקדמיזציה לכשעצמה יש בה ערך, אבל הרבה פחות אם זה לא בקורלציה לתחום שאותו המורה מלמד.

זאב אלקין: ולכן, כאן מאד חשוב בעיני לעשות סדר, כמובן כפי שאמרתי, זה לא סיפור של זבנג וגמרנו, ואי אפשר לשנות את זה במכה אחת, אבל זה בעיני נושא מאד מאד מרכזי לכל המערכת, בכל התחומים, כי כמובן מורה שלא למד מקצוע רלבנטי, קשה מאד ללמד אותו.

זאב אלקין: עד כאן.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: חבר הכנסת מקלב, בבקשה.

אורי מקלב: תודה רבה לך אדוני יושב הראש, חברי, חברי הכנסת.

אורי מקלב: גם אני מצטרף אדוני.

אורי מקלב: אני שמעתי, שלא תחשוב שלא שמעתי את דברי השר, אולי כולם וודאי וודאי רובם, ולא רק כשנכנסתי, רק ששמעתי שהתייחסתם בסוף למבחני המיצ"ב.

אורי מקלב: הייתי בחדרי ושמעתי, אבל אני גם מצטרף לדברי הברכה וההערכה, גם על הסקירה שלך וגם על פתיחה של שנה שלישית של שנת הלימודים ללא שביתות וגם נקווה ללא תקלות, אבל במיוחד דברי ההערכה בשנה הזאת, על הציר הזה של פתיחת שנת הלימודים בתקופה כזאת, שבכל אופן מצליחים לפתוח דבר אחד, שקט, זה ראוי להערכה מיוחדת.

אורי מקלב: ובוודאי אני גם אוסיף מילות ברכה על המאמצים שאתה עושה גם במגזר החרדי, על כל בעיותיו ויש שם בעיות לא קלות, וודאי גם בעיות קשות במבנים, שנעשים בסבלנות, תוך הידברות ותוך תיאום, ואנחנו נקווה שנוכל באמת להתקדם האלה.

אורי מקלב: אבל אני בכל אופן רוצה להעלות סוגיה שכבר עלתה כמה פעמים, וזה ההסעות של ילדי חינוך מיוחד, שמשולבים בבתי ספר רגילים ובגני ילדים.

אורי מקלב: סוגיה שעלתה לפני זמן רב, והבטיחו שתהיה איזו התקדמות ועד לרגע הזה אין התקדמות.

אורי מקלב: יוצא שגם בשנת הלימודים תשע"ב, ילדים שלומדים בגני ילדים, ילדים קטנים ויכול להיות אפילו עם תסמונת דאון קלה, והם צריכים להגיע לגני ילדים שהם שובצו שם על ידי ועדות ההשמה העירוניות ואין להם הסעה למקום.

אורי מקלב: כמו כן, גם ילדים בבתי ספר שנאלצים מכיתה ג' ללכת מרחקים של .

אורי מקלב: המערכת החדשה שמעודדת מרחקים, לא מתחשבת לא בתנאים טופוגרפיים ולא אם יש אוטובוסים או אין אוטובוסים, והילדים האלה נאלצים ללכת מרחקים גדולים מאוד, או שההורים צריכים לקחת אותם וממילא יש השלכות לגבי העבודה שלהם, ואנחנו כוועדה לבריאות הציבור דנו בזה לפני כמה חודשים.

אורי מקלב: גם במחלקות החינוך דנו בוועדה לזכויות הילד בעבר, ועדיין לא שמענו פתרון.

אורי מקלב: אני גם בררתי את זה הבוקר במחלקות החינוך – האם יש שינוי במצב הזה – אין בינתיים שינוי.

אורי מקלב: רק לסבר את האוזן, אדוני השר, לדוגמא, אתה וודאי מכיר את ירושלים, אבל מהמדרחוב או מהמשביר המרכזי בירושלים, רחוב קינג ג'ורג', עד בית ספר 'דרור' בבית הכרם, שזה מרחק אדיר גם בנסיעה ברכב, על כל המשמעות של המרחק הזה – ילד ששיבצו אותו ב-'דרור' וגר במרכז העיר או נמצא – לא מקבל הסעה ואין לו גם קו אוטובוס ישיר, הוא גם צריך לעבור במרחקים במקומות בודדים, מבודדים, מי שעשה את המהלך הזה, המערכת לא מתחשבת בכל הדברים האלה.

אורי מקלב: אני לא מדבר איתך על מרחקים אחרים משוק מחנה יהודה עד קטמון הישנה.

אורי מקלב: זה גם מקרה שהיה השנה.

אורי מקלב: קטמון הישנה, מגרש הפועל, בית ספר יהודה הלוי, במרחק הזה ילד לא זכאי להסעה והוא נאלץ ללכת ברגל.

אורי מקלב: ואני לא מדבר על גני ילדים, גם יש שם הפרעות התנהגויות של ילדים קטנים ממש, שאין להם שום הסעה ולא שום אפשרות אחרת להגיע, לולא שההורים לוקחים אותם.

אורי מקלב: מעבר לכך, אני רק באמת רוצה להגיד שהנושא שלא קשור אליך באופן ישיר, הנושא של סייעות לילדים קטנים, שעדיין נמצאים מתחת לגיל 4, מתחת לקדם חובה או לטרום חובה שבכל אופן נמצאים בתוך הגנים, והם ילדים של חינוך מיוחד או שהם זקוקים לסייעות בגלל שיש להם זונדה או שיש להם מחלות אחרות, שהן מצריכות נניח אינסולין ודברים כאלה.

אורי מקלב: נניח חולי סוכרת שצריכים סייעות, הם לא מקבלים והם לא יכולים להשתלב והמערכות לא מוכנות לשלב אותם בגנים והם מפסידים את השנים האלה, או שהם לוקחים משהו פרטי שלא כולם יכולים לעמוד בזה.

אורי מקלב: תודה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: מטעם אל"וט, מי מדבר?

שמואל מירון: קודם כל אני אציג את עצמי.

שמואל מירון: שמי ד"ר שמואל מירון, אני יושב ראש הוועד המנהל של אל"וט.

שמואל מירון: צר לי מאד שגם בשנה האחרונה וגם במצגת שהייתה פה עכשיו, אין התייחסות לתכניות חדשות בחינוך המיוחד בכלל.

שמואל מירון: תקציב החינוך המיוחד במשרד החינוך הוא 10% - 3 מיליארד שקל – אם אני לא טועה ויש סדרה של בעיות מתמשכות, שאין לנו אפשרות לפתור אותן מול הנהלת המשרד, כי לא מאפשרים לנו להיפגש עם הנהלת המשרד.

שמואל מירון: לפני יומיים הורים לילדים אוטיסטים ---

שמשון שושני: אדוני, רק שאלה, לאלו"ט לא מאפשרים להיפגש עם הנהלת המשרד?

שמואל מירון: כן.

שמואל מירון: יש לי כאן הוכחה כתובה.

שמואל מירון: כבוד השר קרא לחבורה של הורים שהפגינו מול בחיפה וגם בחולון, אם אני לא טועה, שהם לא דוברים אמת, או שמשתמשים באינפורמציה שקרית.

שמואל מירון: נכון?

שמואל מירון: הנה, הוא מהנהן בראשו, הוא אומר כן.

שמואל מירון: אז הנה, אני רוצה להגיש לכבודו, לפני 40 יום הוגשה באמצעות הפקס בקשה לזימון פגישה אצל כבוד שר החינוך, ועד היום לא נענינו.

שמואל מירון: הפגישה הייתה בנושא מדיניות משרד החינוך בעניין תקופת הלימודים של אוטיסטים.

שמואל מירון: למה לא נענינו לפגישה הזאת?

שמואל מירון: אחר כך ---

גדעון סער: נעניתם ונפגשתם עם, נמצאת פה ---

שמואל מירון: לא, לא, לא.

שמואל מירון: יש לך טעות אדוני השר, לא נפגשנו איתה.

שמואל מירון: הפגישה הזאת היא הייתה בנושא אחר.

שמואל מירון: בנושא כל הבעיות שקיימות בנושא לימודי הקיץ ואני חושב שעשית טעות ואני מראה לך כאן את המכתב ואני מוכן לתת לך העתק ---

גדעון סער: גם אני יכול להראות לך מכתבים שבהם השתמשו בלשון ביבים כלפי מנכ"ל המשרד, בדיוק באותו סגנון של צרחות, צעקות והשמצות ----

קריאה: סליחה – אני כתבתי לו את המכתבים ---

אלכס מילר: סליחה, סליחה, לא להתפרץ כאן.

שמואל מירון: אנחנו לא השתמשנו, הצגת עובדות זה לא לשון ביבים.

גדעון סער: לא הצגת אתה.

גדעון סער: " לא תשכח את מה שנעשה לך בימים האחרונים לכהונתך" זה סגנון של איומים.

קריאה: אני מבקש שתקריא לנו.

קריאה: זה לא נכון מה שאתה אומר.

שמואל מירון: לא, זה לא סגנון של איומים.

גדעון סער: בסגנון- אני מבקש לאתר לי את המכתב, כדי שאני אקריא אותו בפני הוועדה כעת.

גדעון סער: עכשיו אני רוצה לומר, אנחנו מוכנים תמיד להיפגש עם כל אחד, אבל כל מי שחושב שבשיטה של הכפשות, השמצות, סילוף האמת ---

שמואל מירון: אין כאן שום הכפשות והשמצות.

שמואל מירון: איזה סילוף אמת?

גדעון סער: אנחנו נתייחס להכל, הרי אין איזה דבר שאנחנו לא נתייחס אליו ---

שמואל מירון: אז בוא ניפגש.

שמואל מירון: אנחנו כבר 40 יום רוצים להיפגש, יש לנו בעיות בוערות ואתה לא מוכן להיפגש איתנו.

גדעון סער: גם דחיתם בקשה להיפגש והתניתם תנאים איך אתם מוכנים להיפגש עם המנכ"ל, ולכן, קודם כל תצאו מנקודת הנחה שבשיטות האלה לא ניתן להגיע להישגים שאין בדיאלוג מכובד ומכבד.

גדעון סער: אם תרצו לקיים דיאלוג מכובד ומכבד, תוזמנו בשמחה לפגישה.

שמואל מירון: אז עכשיו אתה מתנה לנו תנאים?

גדעון סער: אם זה לא מספיק טוב בשבילך, אז אני מצטער, זה המצב.

שמואל מירון: סליחה, אנחנו בסך הכל מבקשים להיפגש לפגישה.

שמואל מירון: יש לנו ילדים שהיו בקיץ 10 ימים בחופשה ---

גדעון סער: אתם קיימתם פגישה.

גדעון סער: לא הצלחתם בפגישה להכתיב משהו שניסיתם לקבל דברים ---

שמואל מירון: הבעיות שלנו מעבר לפגישה הזאת.

גדעון סער: גם יפגשו איתכם בעתיד ככל שיהיה צורך.

גדעון סער: אם אתם מאמינים שבשיטות של הכפשות, של הפרעות במקומות ציבוריים ---

שמואל מירון: כשאין לנו ברירה – זה מה שאנחנו עושים.

גדעון סער: אז בבקשה.

שמואל מירון: אתה לא מוכן להיפגש.

שמואל מירון: הנה, אני מציג פה מכתב מול התקשורת, מלפני 40 יום, שלא נעשה ולא היית מוכן להיפגש איתנו, בבקשה.

שמואל מירון: אני מראה אותו לתקשורת.

שמואל מירון: לא היית מוכן להיפגש לפני 40 ימים, אז זה נראה לך בלגן, אז בוא נירגע ונגיע לפשרה.

אלכס מילר: אדוני, תקשיב לי ----

גדעון סער: אתה לא מספיק רגוע בשביל להיפגש איתי.

גדעון סער: כשתהיה רגוע, אני אפגש איתך.

שמואל מירון: אני מאד רגוע, אדוני.

שמואל מירון: אני יכול להיפגש איתך גם בעוד 5 דקות.

אלכס מילר: כבוד השר, רבותי, אתם במשך חמש דקות מדברים עם מי להיפגש ---

שמואל מירון: סיימתי, הצגתי את הבעיה.

אלכס מילר: טוב.

אלכס מילר: אדוני, אתה נמצא כרגע לא בלשכת השר ואתה לא נמצא כרגע במשרד החינוך, אתה נמצא כרגע בכנסת, בוועדת החינוך.

אלכס מילר: אתה ביקשת זכות דיבור להתייחס לנושאים שרצית להתייחס.

אלכס מילר: האם אדוני סיים להתייחס לנושאים שרצית?

שמואל מירון: אני מוחה ---

אלכס מילר: אתה מוחה כלפי מי?

שמואל מירון: אני מוחה על זה שאין התייחסות ראויה בשנה האחרונה לחינוך המיוחד ולאוטיסטים בפרט, נקודה.

אלכס מילר: תקשיב אדוני ---

שמשון שושני: אתה מייצג את החינוך המיוחד כולו?

אלכס מילר: סליחה, אדוני המנכ"ל.

שמשון שושני: אני מייצג את האוטיסטים, הם לא יכולים להגיע, ביקשו שאני אגיד את זה בשמם.

אלכס מילר: אני מציע אדוני, האם סיימת להתייחס לסוגיות שרצית לדבר עליהן בחינוך המיוחד?

שמואל מירון: כן, סיימתי.

אלכס מילר: תודה רבה.

אלכס מילר: מועצת התלמידים והנוער, בבקשה, ביקשתם לדבר.

אופק הרניק: כן, תודה אדוני יושב הראש, כבוד השר, כבוד המנכ"ל, תודה רבה על רשות הדיבור.

אופק הרניק: אני רוצה ראשית לברך את המשרד ואת השר על המהלכים, אם זה 'עוז לתמורה', אנחנו מאמינים שככל שרמת המורים תעלה, כך גם אנחנו התלמידים, נרגיש את זה וזה יעזור לנו מאד, בנוסף לעלייה בהישגים ובבגרויות.

אופק הרניק: אני רוצה להתייחס למספר נקודות, זה גם מתקשר למה שחבר הכנסת זבולון אורלב העלה, בנושא המחאה, בנושא של ערכים, שמאד חשוב לנו להרגיש בבית הספר את הערכים ולאו דווקא את הרדיפה אחרי הציונים.

אופק הרניק: אנחנו רואים חשיבות רבה במצוינות ובציונים, וצריך לקדם את הנושא הזה ולהמשיך, אבל עם זאת שנרגיש את הערכים.

אופק הרניק: זה חשוב לנו מאד וזה מתחיל כבר עם תרבות ישראל והמורשת, ואני חושבת שצריך להמשיך את זה יותר ויותר.

אופק הרניק: ועם זה, מאד חשוב לי להתייחס לעניין חיזוק מועצות התלמידים בבתי הספר.

אופק הרניק: היום זה עדיין לא כל כך קורה בכל בתי הספר.

אופק הרניק: זה נתון להחלטת מנהלי בתי הספר, וכאן אני פונה אליך, כבוד השר.

אופק הרניק: באמת חשוב לנו, באמירה של משרד החינוך, באמירה של ועדת החינוך, שמנהלי בתי הספר יבינו שמועצות התלמידים זה משהו שיכול רק לתרום לבית הספר ולמנהלים ואני מאחלת לנו שנת לימודים מוצלחת.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: מזכירות פדגוגית, הסתדרות המורים.

נעמי ריפתין: תודה.

נעמי ריפתין: שמי נעמי ריפתין, יו"ר מזכירות פדגוגית בהסתדרות המורים.

נעמי ריפתין: אני רוצה לומר שנעשים דברים נפלאים בנושאים פדגוגיים במערכת, גם ביזמת משרד החינוך וגם ביזמות מרובות מהשטח.

נעמי ריפתין: פשוט יזמות מדהימות.

נעמי ריפתין: אנחנו פעם בשנה נותנים פרס בנושא ערכי בתשע השנים האחרונות.

נעמי ריפתין: השנה נתנו בנושא שונות ופלורליזם במוסדות החינוך.

נעמי ריפתין: פשוט – אלף פרחים יפרחו – איזה יוזמות ואיזה עבודה נפלאה של בתי הספר.

נעמי ריפתין: שלוש נקודות בקצרה, כי אני יודעת מה מצוקות הזמן.

נעמי ריפתין: הרפורמות משפרות את השכר, השעה הפרטנית משפרת את הפדגוגיה, אבל יש תחושה של עובדי ההוראה, שאין אמון מלא בעבודה שלהם, שאין חיזוק של המורים, שאין גיבוי.

נעמי ריפתין: תתנו יותר ביטוי לאמון במורים במערכת, גם במלל וגם בעשייה.

נעמי ריפתין: פחות דו"חות, פחות להגיש מה עשיתי כל יום, ויותר חופש למורים ויותר גיבוי ויותר חיזוק.

נעמי ריפתין: אני רוצה לנגוע בנקודה אחת של מבחני המיצ"ב, כמו שרמה הגדירה אותם, הם מכשיר נפלא לבתי הספר, לשיפור פנים בית ספרי בלימודים, בידע, בהישגים, אבל יש שוט מלמעלה עד למטה, ברבים מבתי הספר, להשתמש בזה רק כציון ולא כעבודה בית ספרית.

נעמי ריפתין: לוקחים מבחני מיצ"ב פנימיים ועושים שוט למורים, במקום שזה יהיה רק מכשיר בית ספרי לשיפור.

נעמי ריפתין: אני מבקשת לטפל בנקודה הזאת.

נעמי ריפתין: זה מהפיקוח ועד מנהל בית הספר.

נעמי ריפתין: נושא נוסף שהוא תקציב עצום, אני יודע, ואני יודעת שיש שחולקים על דעתי.

נעמי ריפתין: אבל תשאלו כל גננת וודאי וכל מורה.

נעמי ריפתין: מספר התלמידים בכיתות הוא בלתי אפשרי.

נעמי ריפתין: אני מתחילה מגן הילדים.

נעמי ריפתין: אני יודעת שמר שושני, שאני מאד מעריכה, חושב אחרת, ואני יודעת שהוא היה מורה מופלא, כי יש לי חברה שהייתה תלמידה שלו, אבל לא כולם יכולים עם 40 ילדים.

שמשון שושני: אבל במקרה זה יש דו"ח של הכנסת שמורה על ירידה בשנתיים האחרונות במספר התלמידים.

נעמי ריפתין: אוקי, אני מאד שמחה.

נעמי ריפתין: אני מתחילה מגן הילדים – 35 ילדים בגילאי 3-4-5 עם גננת אחת, רבותי, הם עושים משהו בלתי אפשרי הגננות האלה.

נעמי ריפתין: תתחילו מגני הילדים, תרדו ל-28 ו-25 ילדים ועוד מכניסים עכשיו 5 ילדים של שילוב, שאין שום הכשרה וזה לא נכון.

נעמי ריפתין: מספר תלמידים בכיתות – אתם רוצים להיות כמו מדינות ה-OECD?

נעמי ריפתין: שם אין 35 ילדים בגן, ואין 35-38 ו-40 ילדים בבית ספר.

נעמי ריפתין: זה תקציב עצום, כל שנה להפחית בשניים שלושה, אפילו בחקיקת חוק.

נעמי ריפתין: אני יודעת שמר מילר רוצה לעשות חוקים ובנושא הזה אני אומרת – חוק.

נעמי ריפתין: חוק, להפחית את מספר התלמידים בכיתות.

נעמי ריפתין: ואחרון, מקצועות הנשמה.

נעמי ריפתין: אני בעד הישגים, אני בעד מקצועות הליבה.

נעמי ריפתין: יותר מקצועות נשמה, יותר שעות למקצועות הנשמה, שזה נכון גם פדגוגית.

נעמי ריפתין: לא כל הילדים מצטיינים במתמטיקה וגם המצטיינים צריכים יותר ציור ויותר מוסיקה ויותר אומניות ויותר חקלאות, ובתי ספר עושים את זה על זמנם.

נעמי ריפתין: תוסיפו יותר מקצועות נשמה, גם בעל יסודי.

נעמי ריפתין: תודה.

אלכס מילר: תודה גברתי.

אלכס מילר: השלטון המקומי.

אתי אלוני: אני אומר בקצרה.

אתי אלוני: אני מברכת ומצטרפת והשלטון המקומי די שותף במרבית המהלכים שצוינו כאן באופן מלא ושקוף ואני מברכת על כך.

אתי אלוני: אני רוצה לומר שאני מקווה שהמהלכים הבאים שעוד נותרו ויש לא מעט דברים שאנחנו צריכים עוד לפתור, גם ייעשו וימשיכו להיעשות בצורה משותפת, כפי שגם אתה השר וגם המנכ"ל וגם אנשי משרדך המקצועיים, ככה עובדים באופן מלא ומשותף.

אתי אלוני: יש לנו עניין שכל הרפורמות האלה יצליחו, יש לנו עניין שהמהלכים שהתחילו בהם ימשיכו בהם.

אתי אלוני: נקודה אחת שאני מבקשת לציין, ואתה העלית אותה, מר מילר ואני חושבת שהשר היטיב לענות, אבל אני רוצה כן להדגיש.

אתי אלוני: צריך לזכור שהרשויות המקומיות רואות בחינוך, אני חושבת כמעט באופן מוחלט, את הדבר הכמעט יחיד, החשוב בעשייתם.

אתי אלוני: ראש עיר יודע שהוא ייבחר – הוא יקום או ייפול על זה.

אתי אלוני: ואני אומרת את זה בהקשר של להוציא תלמידים החוצה, לייצר אלטרנטיבות ואטרקציות בחוץ, כך שלא יאפשרו לשמר או להשאיר את הטובים.

אתי אלוני: אני לא מכירה ראש עיר שלא רוצה להשאיר את המצוינים אצלו ואני לא מכירה ראש עיר שלא רוצה לתת פתרון גם למחוננים, גם למצוינים וגם לטובים וגם לחלשים.

אתי אלוני: בצורה כזאת שמאפשרים ויוצרים "פיתויים" ותשובות אופרטיביות אחרות, אנחנו מחלישים את ראשי הערים.

אתי אלוני: אנחנו לא מאפשרים להם לתת ---

גדעון סער: איך אנחנו מחלישים אותם?

אתי אלוני: בזה שנותנים פתרונות – הכפר הירוק - לא נפתח את זה עכשיו.

אתי אלוני: אנחנו יוצרים, אנחנו מחלישים אותם ---

קריאה: מה עשה לכם הכפר הירוק?

קריאה: הלוואי שכל בתי הספר במדינת ישראל היו כמו הכפר הירוק.

קריאה: כמה כבר דנו בישיבות בכפר הירוק, הכפר הירוק, הכפר הירוק.

אלכס מילר: סליחה.

גדעון סער: מה יש?

גדעון סער: מה יש מה?

גדעון סער: אנחנו לא מייצגים פה בתי ספר ספציפיים.

גדעון סער: אנחנו מייצגים את המערכת.

אתי אלוני: נכון.

אתי אלוני: אני לא רוצה, שלא יישמע שחלילה יש בטח משהו אישי.

אתי אלוני: אני מדברת ברמה של מדיניות ומגמה.

אתי אלוני: אני כן מביאה את קול הזעקה של יושב ראש השלטון המקומי שאומר – תנו לנו כראשי ערים – לטייב את מערכת החינוך שלנו, יחד עם המערכת הציבורית שהשר מוביל אותה.

אתי אלוני: וברגע שתהיה מערכת חינוכית ציבורית נאותה, אני מניחה שהזליגה למקומות אחרים תהיה אחרת, וגם המתחים יופחתו.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: רגע, אתה גם מאלו"ט?

אלכס מילר: אתה באת לדבר או שאתה באת להתווכח עכשיו עם השר על הפגישה?

דוד אשד: אני באתי לדבר בעניין ואני רוצה שישמעו אותי ויקשיבו לי.

אלכס מילר: תשמע, אז אני מציע לך דבר כזה, אם אתה באת לדבר על סוגיות שונות שקשורות לגוף ש אתה מייצג, אין לי שום בעיה.

אלכס מילר: אם תתחיל עכשיו לפתוח ישיבה על כך – מתי נפגשתם ומה שלחת לשר החינוך ---

דוד אשד: ממש לא זאת הכוונה.

אלכס מילר: אוקי, בבקשה אדוני.

דוד אשד: אני מבקש לדבר על סוגיה ספציפית של עשרת ימי הארכת שנת הלימודים בקיץ לאוטיסטים.

דוד אשד: בג"ץ פסק בשנת 1998 – "תלמידים אוטיסטיים ילמדו עד מחצית אוגוסט" – ככה כתוב בפסיקה של בג"ץ.

דוד אשד: ככה זה כתוב, אדוני השר, אתה עושה "לא" בראש, אני מבקש שתבקש שיעבירו אליך את הנייר.

דוד אשד: חוזרי המנכ"ל במשך השנים הלכו ושחקו ועשו פלסטלינה מההחלטה הזאת, והגענו ליום ששני בתי ספר לאוטיסטיים בקיץ הזה לא קיבלו את עשרת הימים האלה.

דוד אשד: הילד שלי היה 10 ימים מיותרים עודפים בבית, אתם יכולים לראות איך הוא מתנהג.

דוד אשד: יש פה ילד בשם סער, שהוא בדיוק באותה לקות, לומד בבית ספר מקביל, שכן קיבל את עשרת הימים.

דוד אשד: על זה טענו לאפליה והמשרד אפילו לא כתב לנו תשובות למכתבים שלנו – מכתבכם הועבר למגרסה.

דוד אשד: לצערנו לא קיבלנו תשובות.

דוד אשד: נפגשנו עם הגברת ועם הגברת רעיה לוי-גודמן.

דוד אשד: לצערנו, האגף של הגברת רעיה לוי-גודמן התכווץ בשנה האחרונה לגודל של אפס, והרפרנטית לאוטיזם לא קיימת בו כבר מזה שנה ומעלה.

דוד אשד: לצערנו הרב, ככה מתייחסים אלינו.

דוד אשד: עכשיו, לגבי עשרת הימים – הודיעו לנו בכתב שאותם שלושה בתי ספר שהשנה קיבלו את עשרת הימים האלה – קיבלו את זה כג'סטה, בשנה הבאה לא יקבלו.

דוד אשד: למה?

דוד אשד: בגלל תעלול בירוקראטי – סמל מוסד.

דוד אשד: את שני הילדים האלה ממש מעניין סמל המוסד.

דוד אשד: זה ממש חשוב להם.

דוד אשד: הורים לילדים אוטיסטיים נאלצים לעזוב את העבודה ולהישאר בבית שלושה שבועות בחופש הגדול, כי הילדים האלה לא יכולים, ילדים בני 18, 19 ו-20, כמו הילד שלי, לא יכולים שיהיה להם בייבי סיטר שהוא לא או איש מקצוע או אחד ההורים.

דוד אשד: השר אמר בכנס בחיפה, שבו אני הייתי, אני רגיש אישית למצוקות של הילדים האוטיסטים.

דוד אשד: אמרת - שמעתי את זה – אני לא רואה את זה מתבטא בהתייחסות של המשרד שלך למצוקות של הילדים האוטיסטיים.

דוד אשד: עשרה בתי ספר לאוטיסטיים חסרים בארץ.

דוד אשד: עשרה בתי ספר.

דוד אשד: בחיפה, העיר שבה התארחת, יש בית ספר לאוטיסטים שיש בו 80 תלמידים.

דוד אשד: גברותי מהאגף לחינוך מיוחד, 80 תלמידים בבית ספר לאוטיסטים זה קביל?

דוד אשד: זה אפשרי?

דוד אשד: זה בלתי אפשרי.

דוד אשד: ראש העיר חיפה לא מוכן לפתוח עוד בית ספר בתחומו, אז אנא פיתחו בית ספר בעיר על יד.

דוד אשד: עשרה בתי ספר לאוטיסטים חסרים בארץ.

דוד אשד: אוטיזם זאת מגפה.

דוד אשד: היא עכשיו עוברת אותנו בגילאי הגן, היא תגיע לכם לבתי הספר.

דוד אשד: היא כבר הגיעה.

דוד אשד: היא תגיע לתיכונים והיא תגיע גם לשירותים האחרים שהאוטיסטים צריכים.

דוד אשד: ההתייחסות שלכם אלינו היא לא ראויה.

דוד אשד: ביקשנו להיפגש, אמרו לנו – ניפגש רק עם כאלה שמייצגים את שני בתי הספר שלא קיבלו את ה-10 ימים.

דוד אשד: מה עם אלה שאמרו להם שיקצצו להם בשנה הבאה?

דוד אשד: - איתם אנחנו לא מדברים, הם לא נפגעו.

דוד אשד: האם ככה השלטון צריך להתייחס לאזרחים?

דוד אשד: למשלמי המיסים?

אלכס מילר: אוקי, תודה.

אלכס מילר: טוב, מאחר שאנחנו כבר מתקרבים לקראת הסיכום ואדוני השר קיבל כאן התייחסויות לכל מיני נושאים, אני אבקש ממך אדוני להתייחס לכל הסוגיות שעלו כאן.

גדעון סער: אני רוצה, קודם כל אדוני יושב הראש, להתייחס ברשותך ---

רויטל לן כהן: אנשים אחרים יקבלו זכות דיבור היום?

אלכס מילר: מי שנרשם – קיבל.

חזי מנדלוביץ: ההורים לא קיבלו.

רויטל לן כהן: אני נרשמתי פעמיים.

אלכס מילר: איפה?

רויטל לן כהן: נרשמתי פעמיים.

יהודית גידלי: מי את?

רויטל לן כהן: רויטל לן כהן.

רויטל לן כהן: נרשמתי פעמיים.

אלכס מילר: רבותי, אתם צריכים להבין, אתם באים מאותו ארגון וכל אחד מבקש זכות דיבור.

אלכס מילר: אי אפשר ככה.

אלכס מילר: אנחנו נותנים בדרך כלל, כאן בוועדה, לנציג אחד מכל גוף ומכל ארגון.

רויטל לן כהן: אבל אני לא מהגוף של אלו"ט.

אלכס מילר: אז בסדר, אז אין בעיה.

קריאה: יש פה שלושה גופים שלא קיבלו – ארגון המורים, ארגון ההורים, ועד קציר, לא קיבלו.

קריאה: ביקשו בשני טפסים.

אלכס מילר: תודה רבה.

אלכס מילר: בבקשה גברתי, ואחריך השר.

גדעון סער: אני מציע, אדוני יושב הראש, שלהבא אל תיתן רשות דיבור לחברי כנסת, וכך ---

זבולון אורלב: סליחה?

זבולון אורלב: סליחה?

גדעון סער: לא, פשוט אני מסביר לו איך הוא יכול למצוא זמן לכך שכולם, בוועדה של הכנסת, ידברו וההצעה שלי לא לאפשר לחברי הכנסת לדבר.

זבולון אורלב: אתה יודע כמה עבדתי קשה כדי שתהיה לי פה זכות דיבור?

אלכס מילר: אני מבקש ממך רק לקצר.

גדעון סער: אני רוצה להתייחס ---

אלכס מילר: אדוני השר, אני רוצה לתת לה שתי דקות.

אלכס מילר: אני פשוט רוצה שאתה תסכם את כל הדיון כאן.

אלכס מילר: אני אתן לה לדבר כי היא ביקשה גם מהישיבה הקודמת.

אלכס מילר: רק אנא ממך, קצר.

רויטל לן כהן: אני אשתדל.

רויטל לן כהן: אני רוצה להתייחס לכמה נושאים.

רויטל לן כהן: הנושא הראשון הוא שילוב ילדים עם צרכים מיוחדים בחינוך הרגיל.

רויטל לן כהן: אני מדברת על כל הלקויות, לא רק על אוטיזם.

רויטל לן כהן: דבר ראשון, הייתה מפקחת שהייתה ממונה על השילוב, שמה סמדר מליחי, רק שאין יותר פוזיציה כזאת.

רויטל לן כהן: כתבו בריאיון שעשיתם ב-'ישראל היום' – שאלה אתכם מי ממונה על השילוב, ענה לה ד"ר שושני, ואני מצטטת: "קיימת מפקחת על ילדי השילוב בחינוך המיוחד".

רויטל לן כהן: אנחנו מאד היינו רוצים לדעת מי היא.

רויטל לן כהן: יש לנו המון נושאים שקשורים לשילוב, אנחנו לא מכירים כזו, ועד כמה שידוע לנו התפקיד הזה לא מולא, והפוזיציה הזאת לא קיימת יותר.

רויטל לן כהן: דבר ראשון.

רויטל לן כהן: דבר שני, אתם מדברים פה על התכניות החדשות של 'אופק חדש', 'עוז לתמורה' וכל השאר.

רויטל לן כהן: כל התכניות האלו העלו את כמות השעות במערכת.

רויטל לן כהן: במקביל, לא טרחו להעלות את כמות השעות המקסימאלית לילדים המשולבים, שנשארה מקסימום 30.

רויטל לן כהן: אם נוסיף לזה את העובדה שבשנת 2007 יצא חוזר מנכ"ל שאומר שילדים יקבלו רק את המינימום בדרגת התפקוד, ורק במקרים מיוחדים וחריגים, לאחר שתוגש בקשה מיוחדת - יקבלו את המקסימום – אנחנו נשארים עם ילדים שיותר מיום בשבוע לא מקבלים סיוע.

רויטל לן כהן: הילד שלי לא יכול להחליט מתי הוא נכה ומתי הוא לא נכה.

רויטל לן כהן: הוא נכה 24 שעות, 7 ימים בשבוע, ואת הסייעת שהוא מקבל הוא זקוק לה משמונה בבוקר ועד שהוא חוזר מבית הספר.

רויטל לן כהן: הוא לא יכול לבחור מתי בא לו להיות כמו כולם.

שמשון שושני: מה בדיוק הטענה?

שמשון שושני: שהסייעת לא נשארת עד סיום שעות הלימודים עם 'אופק חדש'?

רויטל לן כהן: נכון.

רויטל לן כהן: מתי היא לא תהיה – בבוקר כשהוא צריך את התיווך של ההתחלה?

רויטל לן כהן: בסוף היום כשהוא כבר בקצה גבול היכולת שלו?

רויטל לן כהן: באמצע היום כשיש לימודים?

רויטל לן כהן: בהפסקות, כשהוא צריך תיווך חברתי?

רויטל לן כהן: מתי לא תהיה סייעת?

רויטל לן כהן: סייעת צריכה להיות שם, ואם העליתם את כמות השעות ביום, נא להעלות את כמות שעות הסיוע בהתאם.

רויטל לן כהן: וכל המשחק הזה עם שעות מינימום ומקסימום, לא סתם יש טבלה עם מינימום ומקסימום.

רויטל לן כהן: היא הייתה אמורה לשקול באופן פרטני ילד ילד.

רויטל לן כהן: העובדה שאתם ב-2007 הוצאתם חוזר מנכ"ל שאומר רק מינימום ורק הורה שיודע שיש לו זכות להגיש בקשה למתי"א ולבקש את תוספת השעות הסטטיסטיות, רק הוא יודע להגיש את זה וגם לא כולם מקבלים.

רויטל לן כהן: זה לא הגיוני, זה לא לעניין ואחר כך להגיד להורים – שנה אחרי זה – אנחנו מזמנים אתכם לוועדת השמה כי השילוב לא עבד, זה- אין לי- לא רוצה להשתמש במילים שהשפה העברית אולי נותנת, אבל לא ראויות.

רויטל לן כהן: הדבר הבא, סייעות רפואיות.

רויטל לן כהן: הצהירה פה הגברת עירית לבנה, שיש סייעות רפואיות.

רויטל לן כהן: אני מכירה לפחות שני ילדים, אחד עם תסמונת וויליאמס ואחת עם אפילפסיה בלתי נשלטת, שיכול בכל רגע נתון ליפול על הרצפה ולפרכס, שאין להם סייעות.

רויטל לן כהן: לא רפואיות ולא לא רפואיות.

רויטל לן כהן: פשוט אין.

זבולון אורלב: זה הגיע לוועדת ערר עליונה?

רויטל לן כהן: הילד עם תסמונת וויליאמס הגיע לוועדת ערר ונדחה.

רויטל לן כהן: הילד עם האפילפסיה הבלתי נשלטת קיבל 10 שעות.

רויטל לן כהן: מה הוא יעשה בשאר השעות?

רויטל לן כהן: לא ייפול?

רויטל לן כהן: הלאה.

רויטל לן כהן: שעות השילוב.

רויטל לן כהן: הילדים המשולבים אמורים לקבל עד אמצע אוגוסט, ולדעתי אפילו קודם, את ההעברה של הזכאות שלהם לשעות סיוע לעיריות.

רויטל לן כהן: השעות האלה, בחלק מהעיריות הגיעו אתמול ובחלק מהעיריות לא הגיעו עדיין.

רויטל לן כהן: אני מזכירה לכם, אם אתם לא שמים לב, היום ה-31 באוגוסט, מחר הראשון בספטמבר, העיריות ---

שמשון שושני: רגע, תדברי יותר לאט, אני פשוט רוצה לדעת אם ---

רויטל לן כהן: העיריות לא מסכימות לרשום סייעות לילדים משולבים, מאחר שמשרד החינוך לא העביר את אישור הזכאות לסייעת לילד משולב.

רויטל לן כהן: אתמול, בפעם הראשונה קיבלו חלק מהרשויות וחלק מהרשויות – עדיין לא קיבלו.

רויטל לן כהן: הלאה, קשר הורים סייעת.

רויטל לן כהן: יש במשרד החינוך הוראה, שלא רשומה בשום מקום אגב, אבל היא הוראה, שהורים לא יכולים לדבר עם הסייעת שמלווה את הילד שלהם ביום יום ויכולים לדבר רק עם המחנכת.

רויטל לן כהן: הילד שלנו לא מתחיל ונגמר בין שמונה לאחת.

רויטל לן כהן: כדי להיות מסוגלים לטפל בו לאורך כל היום וכל השבוע, הסייעת צריכה לדעת בבוקר האם עבר משבר קשה בלילה.

רויטל לן כהן: אנחנו צריכים לדעת, כשאנחנו אוספים אותו, עם מי הוא שיחק באותו יום, כדי שנוכל להמשיך את העבודה הזאת אחר הצהריים.

רויטל לן כהן: לא יתכן שאוסרים עלינו לדבר עם מי שמלווה את הילד שלנו על בסיס קבוע.

רויטל לן כהן: לא יתכן שאנחנו לא יכולים להיפגש איתה לפני הראשון בספטמבר כדי לספר לה על הילד שלנו.

רויטל לן כהן: לא יתכן שהיא לא יכולה לדבר עם הצוות שעובד איתו אחר הצהריים, כדי לתאם את הטיפול המתאים לאורך 24 שעות.

רויטל לן כהן: זה לא הגיוני.

רויטל לן כהן: זה לא מקדם ואי אפשר להגיד שרואים את טובת הילד, כשמתייחסים אלינו כמו אנשים שמפריעים למערכת החינוך לעבוד.

רויטל לן כהן: זה בנוגע לשילוב.

אלכס מילר: תודה.

רויטל לן כהן: הנושא הבא.

אלכס מילר: האחרון.

אלכס מילר: רויטל לן כהן.

אלכס מילר: חינוך מיוחד וכיתות קטנות.

אלכס מילר: עשרה ימים לפני סוף הלימודים התבשרו הורים לילדים עם לקויות למידה, שעקב ההפתעה מהגידול הטבעי בכמות הילדים עם לקויות הלמידה, לא פותחים להם את הכיתות.

אלכס מילר: לולא היינו משתוללים, אני באופן אישי, דרך הרן שנמצא בקליניקה המשפטית בחיפה, דרך חבר הכנסת אילן גילאון ודרך פנייה למבקר המדינה ודרך פנייה ישירה לראש עיריית רעננה, רוב הסיכויים שלא הייתם חוזרים בכם מההתחלה הזו, שאגב עד היום, לא אני ולא אף אחד אחר – ראה אותה בכתב.

אלכס מילר: הורדתם הוראה, שהיא לא בזמן סביר, שהיא לא נותנת פתרון ושלפחות בעיני, כעורכת דין, יש בה בעיה של הפרת הבטחה שלטונית, עשרה ימים לפני תחילת לימודים, בילדים שעבדו ועדה סטטוטורית, ולא הורדתם אותה בכתב.

אלכס מילר: אף אחד, לא אני ולא ההורים האחרים, ולא עורכי הדין שפנו אליכם בנושא הזה, לא ראו עד היום את ההחלטה הזאת בכתב.

אלכס מילר: אני חושבת שיש פה בעיה של מינהל תקין, בלי קשר לעובדה ששוב פעם, יש פה הפתעה מהגידול הטבעי בילדים עם לקויות למידה או בכל לקות אחרת.

אלכס מילר: עוד דבר בקשר לחינוך המיוחד והכיתות הקטנות.

אלכס מילר: יש למחר ---

אלכס מילר: ביקשתי ---

רויטל לן כהן: ובזה אני מסיימת - למרות שבעיני זה הכי מזעזע – ילדים שלא יכולים ללכת לבית ספר.

רויטל לן כהן: יושב פה אבא לילד שאמור לעלות מחר לכיתה א', שאין לו לאן ללכת.

רויטל לן כהן: אני באופן אישי מטפלת בעוד הורים, שאין לילדים שלהם מחר לאן ללכת.

רויטל לן כהן: או כי טכנית באמת לא ניתן להם פתרון עד היום, או כי הפתרון הוא כל כך לא מתאים לילדים שלהם, שגם אתם, לו הייתם בנעליהם, לא הייתם שולחים את הילדים שלכם מחר לבית ספר.

רויטל לן כהן: אני מדברת למשל על ילדה שאמורה לעלות מחר לכיתה ז', ילדה עם לקויות למידה, ששולחים אותה לבית ספר שיש בו הפרעות התנהגות קשות.

רויטל לן כהן: אני לא הייתי שולחת את הילד שלי לשם, וגם אתם לא.

אלכס מילר: תודה, גברתי.

חזי מנדלוביץ: אני רוצה להוסיף, אני האבא, אם אפשר להוסיף.

אלכס מילר: סליחה, לא.

רויטל לן כהן: זה האבא לילד שאמור לעלות מחר לכיתה א', ולא עולה.

אלכס מילר: אי אפשר ככה.

אלכס מילר: אני ביקשתי לעשות את זה בצורה מסודרת.

אלכס מילר: אפשר גם לרכז דברים אם אתם מכירים אחד את השני.

אלכס מילר: תודה.

גדעון סער: תרשה לי, אדוני יושב הראש, בהנחה שאתה מנהל את הישיבה, שזאת ההנחה תמיד בישיבות של הכנסת, להתייחס קודם כל לנושא של החינוך המיוחד.

אלכס מילר: בבקשה.

גדעון סער: אלף, זה נושא כבד, זה נושא שאני גם מציע, אם תסכים, לקיים בו ישיבה מיוחדת של הוועדה.

רויטל לן כהן: הייתה, לפני שלושה שבועות.

גדעון סער: את מוכנה לאפשר לי לדבר, גברתי?

רויטל לן כהן: בבקשה.

גדעון סער: אני מאד מודה לך.

גדעון סער: נושא שזוכה לגידול תקציבי מתמיד ונכון שזה גם נושא שיש בו צרכים הולכים וגדלים.

גדעון סער: ואגב, ניתן להיות מופתעים גם מהנתונים, כשאתה רואה את הנתונים.

גדעון סער: ולכן אני חושב שצריך לקחת שורה של נושאים, להציג אותם.

גדעון סער: אגב, זה לא חייב להיות בישיבת ועדה, זה יכול להיות גם בישיבת ועדה, זה יכול להיות מול הנהלת המשרד, להציג ולראות איך מתמודדים איתם.

גדעון סער: הנושאים הם נושאים רציניים, מקצועיים, יתייחס אליהם המנכ"ל.

גדעון סער: אני רוצה להתייחס באופן ספציפי לסיפור התלמידים האוטיסטיים שהוצג כאן.

גדעון סער: נושא שטופל באופן אינטנסיבי על ידי הדרגים הבכירים ביותר במשרד.

גדעון סער: והעובדה שהתוצאה לא הייתה לשביעות, ועוד פעם אני אומר את זה ואני לא יודע איך ניתן לשכנע, שיש לי הבנה מלאה להתמודדות שההורים עוברים בגידול של הילדים, לצורך של המערכת להיות רגישה לבעיות האלה, אבל לא יכול להיות שימציאו סיפורים, ימציאו פשוט סיפורים ואני רוצה להסביר את הדברים.

גדעון סער: מה שקרה קרה כל השנים.

גדעון סער: דהיינו, יש 45 יום מעבר לסיום שנת הלימודים, שהילדים האוטיסטיים שוהים במסגרות.

גדעון סער: כשמדובר בבתי ספר יסודיים, שמסתיימים בסוף יוני, זה מגיע לאמצע אוגוסט, ה-15 באוגוסט.

גדעון סער: כשמדובר בבתי ספר תיכוניים, שמסיימים ב-20 ביוני, מסיימים ב-5 באוגוסט.

גדעון סער: כך היה תמיד.

גדעון סער: לא הוכח לנו שהיה מוסד אחד שקוצץ לו יום אחד.

גדעון סער: לא היה ואני חוזר ומדגיש את זה - לא היה מוסד אחד ---

קריאה: אני יושבת ראש ---

אלכס מילר: סליחה, סליחה.

גדעון סער: גברתי לא תפריע לי.

קריאה: אבל הוא ---

אלכס מילר: סליחה, אבל אי אפשר ככה.

אלכס מילר: את לא יכולה להתפרץ.

קריאה: אבל אני יושבת ראש ועד הורים של בית ספר גיל ---

אלכס מילר: סליחה.

אלכס מילר: את ממשיכה לדבר כשאני מדבר?

אלכס מילר: את רוצה שנקרא לסדרנים לכאן?

קריאה: שבמפורש קיצצו לנו.

אלכס מילר: גברתי, זה לא עובד ככה.

גדעון סער: עכשיו, הנושא הזה שזכה לא רק לפגישה אצל סמנכ"לית המשרד שיושבת פה עם הנציגים, אלה גם לתכתובת מול מנכ"ל המשרד, שהבהיר את הנקודה שאמרתי, ואני תיכף אצטט מהמכתבים.

גדעון סער: נאמר שאם יש מקום כלשהו שבו הדברים שונו, נא להציג אותם.

גדעון סער: מדוע?

גדעון סער: כי אתה לא יכול גם אם תרצה להאריך, לא לשנות לרעה, לשנות לטובה בהיבט של ההורים, להאריך מהיום למחר, להודיע למורים – אתם לא מסיימים את השנה בחמישה באוגוסט, אתם מסיימים- ואני לא מדבר על המשמעות התקציבית.

גדעון סער: אני מדבר על זה שיש מערכת שיש בה גם אנשים עובדים, שמסיימים את השנה בשלב מסוים.

גדעון סער: תמיד אפשר לבוא ולשקול האם רוצים להשוות בין בתי הספר התיכוניים לבתי הספר היסודיים.

גדעון סער: לא ניתן לבצע את זה ימים ספורים לפני תום שנת הלימודים.

גדעון סער: עכשיו אני רוצה ---

קריאה: הבעיה שזה בוצע בכספם של ההורים.

גדעון סער: אתה לא תפריע לי כשאני מדבר, לא פה ולא במקומות אחרים.

גדעון סער: עכשיו, מי שמפריע לי עכשיו בצעקות, על בסיס מצוקה אמיתית שקיימת ותוך ניצולה, מתנהל בצורה, אני רוצה לצטט מה הוא כתב למנכ"ל משרד החינוך, במכתב מיום 24 ביולי שנה זו.

גדעון סער: אני מצטט: "אני מביא לידיעתך בזאת שבאם לא תיפתר סוגיה עוד השבוע, לשביעות רצוננו המלאה", אני מנסח את התכתיב ---

קריאה: אפשר לקרוא את כל המכתב, בבקשה?

גדעון סער: "נצא למאבק ציבורי שיותיר אותך עם זיכרונות לא חיוביים עם סיום תפקידך הקרב".

קריאה: האם זאת 'לשון ביבים', כמו שקראת לה קודם?

גדעון סער: זה לשון של איומים, זה לשון לא מכובדת כלפי אף עובד מדינה, בטח לא כלפי אדם בן 74, יהודי שתרם למערכת החינוך כל ימי חייו.

גדעון סער: ואם היה לך יושר, היית מתנצל על הסגנון הזה.

גדעון סער: ואם אתה חושב שכשמאיימים על מישהו ואומרים לו – אם לא תיעתר לתכתיב שלי ---

קריאה: ואתה לא צריך להתנצל?

קריאה: אתה קראת לי שקרן מעל הבמה בחיפה.

קריאה: שקרן, אמרת לי.

אלכס מילר: אתה עומד לידו, סליחה, אדוני הסדרן.

אלכס מילר: אתה עומד ליד אדם שמתפרץ ---

גדעון סער: אדוני יושב הראש ---

קריאה: כשאתה היית בכיתה א', אני התגייסתי לצה"ל ואתה קראת לי שקרן.

אלכס מילר: אתה רוצה לצאת מכאן?

אלכס מילר: אני מציע לך שתשב ותקשיב לתשובת השר, כמו שהקשיבו לך ולא התווכחו איתך באמצע כשאתה דיברת ואף אחד לא התפרץ לדבריך.

קריאה: התשובה שלו רצופה בשקרים.

קריאה: שיקרא בבקשה את כל המכתב.

גדעון סער: אני לא אקריא את כל המכתב.

גדעון סער: לא אתן לך את הכבוד הזה.

אלכס מילר: תקשיב לי טוב, עוד פעם אחת מישהו מתפרץ כאן, אוטומטית הוא יוצא.

שמשון שושני: יאללה, מספיק.

גדעון סער: למה?

גדעון סער: אני רוצה למצות את הנושא.

שמשון שושני: די, תעזוב.

גדעון סער: יש אנשים שלא מכירים, אני רוצה שידעו את מלוא רוחב היריעה.

גדעון סער: אי אפשר לנסות בשיטות האלה, לנסות להביא אותך בגלל חוסר הנעימות הטבעית שכרוכה בציבור הזה.

גדעון סער: לכן אני אומר, כבוד בחיים זה דבר הדדי.

גדעון סער: זה לא דבר שיכול להיות חד צדדי.

גדעון סער: עכשיו, למה נאמר שהיה דיוקים, לטענות, לקריאות ולשלטים, כאילו קוצץ משהו, כי לא קוצץ שום דבר.

גדעון סער: ניתן לתבוע תוספת.

גדעון סער: ניתן לדון בתוספת.

גדעון סער: ניתן לבוא ולהגיד – צריך שיהיה פה עוד.

גדעון סער: גם את זה המערכת יכולה להתמודד איתו בצורה סבירה.

גדעון סער: לא ניתן לבוא ולומר שקוצץ, כי לא קוצץ.

גדעון סער: בזה אני מסיים את ההתייחסות לנושא הזה.

גדעון סער: אני אומר עוד פעם, כל נושא שקשור לחינוך המיוחד, כל נושא בכלל, אני מוכיח לוועדה הנכבדה, לא שלא הייתה התייחסות, שהדרג המקצועי הבכיר ביותר במשרד עסק בנושא הזה באינטנסיביות בחודשים יולי-אוגוסט.

גדעון סער: זה עלה גם לפ"ע – פגישות עבודה, שלי עם המנכ"ל, אבל לא תמיד המבחן הוא מענה חיובי על פי הציפייה של הפונה.

גדעון סער: מערכת לא תמיד יכולה לעמוד בסטנדרט.

קריאה: כבוד השר, יש ילדים שמחר לא הולכים לבית הספר.

אלכס מילר: סליחה.

גדעון סער: תרשה לי, הרי יש בעיה שרוצים לטפל בה.

גדעון סער: אני מציע, כל תלמיד שנמצא בקריטריון הזה שאין לו מסגרת, יפנה למנהל המחוז ברשות ---

רויטל לן כהן: פנינו.

חזי מנדלוביץ: אנחנו הגענו כבר מעל מנהל המחוז, כבוד השר, אנחנו הסתובבנו בעיריות כמחזרים על הפתחים ---

אלכס מילר: סליחה אדוני, מספיק.

גדעון סער: אני מציע הצעה קונסטרוקטיבית, לפנות ל ---

קריאה: כבוד השר, אני הזמנתי אותו לדבר איתי כי הפנייה לא הגיעה אלינו מעולם.

חזי מנדלוביץ: תן לנו להישמע, כבוד השר.

גדעון סער: בסדר, לא הגיעה זה לא חשוב כרגע.

גדעון סער: מה שחשוב כרגע שאם ילד שאין לו מסגרת למחר ---

רויטל לן כהן: יש כמה ילדים כאלה ,לא ילד, יש ילדים.

גדעון סער: כל פנייה כזאת, אתם יודעים מה?

גדעון סער: אני אקל עליכם.

גדעון סער: מאחר שאין מערכת, יש רק שר, תעבירו לי רשימת שמות – אני אחלק אותה לפי כתובות גיאוגרפית למנהלי המחוזות – והם יטפלו בסוגיה הזאת.

רויטל לן כהן: אבל כבר היינו אצלם ועובדה שאנחנו צריכים להגיע עד אליך.

גדעון סער: אבל אין לי כעס, אין לי תרעומת.

גדעון סער: יש ילד ללא מסגרת?

גדעון סער: נעשה את המאמץ שתהיה מסגרת.

גדעון סער: יכול להיות שבמקרה מסוים התשובה היא לא לפי שביעות רצון ובאופן אובייקטיבי הצדק עם הפונה ויכול להיות שלא.

גדעון סער: נבחן כל מקרה ומקרה.

גדעון סער: באמת, הצגנו את הנתונים, יש קרוב ל-2 מיליון תלמידים.

גדעון סער: אני מודה שאין לי ידיעה לגבי נושא אישי של כל תלמיד ותלמיד.

גדעון סער: ידיעה אישית, לגבי כל תלמיד ותלמיד במערכת.

גדעון סער: עכשיו אדוני יושב הראש, האם להתייחס ---

אלכס מילר: כן, כן.

גדעון סער: אני רוצה להתייחס לנקודות שעלו.

גדעון סער: קודם כל אני מודה לחבר הכנסת אורלב על הדברים ---

רויטל לן כהן: הוא לא ענה לי.

רויטל לן כהן: לא קיבלתי אף תשובה.

גדעון סער: אני מודה לו גם על הדברים הטובים גם בנושאים השונים.

גדעון סער: לגבי נושא המחאה.

גדעון סער: אני נפגשתי באופן אישי עם המורים שמעורבים בנושא המחאה של החינוך.

גדעון סער: בעקבות זה גם התקיימה פגישה של מנהלת המינהל הפדגוגי איתם.

גדעון סער: אני הנחיתי בכל כנסי המנהלים שהשתתפתי בהם, בכל המחוזות, את המנהלים – לקיים שיח בנושא הזה עם התלמידים בנושא המחאה, בנושא גבולות המחאה וכדומה.

גדעון סער: אנחנו מכינים חומרים בנושא הזה.

גדעון סער: היה אפילו דיאלוג בנושא הזה איתם.

גדעון סער: ומעבר לזה, גם שיח שהיה בעקבות הפגישה שלי עם אותם מורים, הוזמנו למפגשים שמתקיימים במסגרת השיח שמתקיים, לא באוהלים, אלא בכינוסים בנושאי החינוך, אז השבוע התקיים כינוס כזה בחיפה, השתתפה בו, על פי הנחיתי, מנהלת מחוז חיפה ואני חושב שבהחלט יש נקודות שעולות מתוך הדברים, שמחייבות את המערכת להקשיב וגם להתכוונן מחדש בנושאים מסוימים.

גדעון סער: ככה שאני רואה בזה שיח מאד חשוב וקונסטרוקטיבי.

גדעון סער: חבר הכנסת אלקין, יושב ראש הקואליציה, העלה את סוגית חוק עובדי ההוראה.

גדעון סער: חוק עובדי ההוראה, אני כאשר בחנתי אותו בתחילת הקדנציה, אם אני במחשבה אם אני צריך להחיל או לא צריך להחיל דין רציפות, היו מרכיבים בו שלא כל כך נראו לי ולא כולם תאמו את השקפת עולמי ולכן החלטתי לא להגיש אותו מחדש.

גדעון סער: אני מודה שלא היה לי זמן להיכנס לנושא הזה ולבחון האם צריך להגיש אותו מחדש בוורסיה קצת שונה.

גדעון סער: הוא יכול להיות, אתה נגעת בנקודה אחת, ההתאמה בין הדיסציפלינה לזה, שגם אפשר לעשות את זה גם ברמה התיאורטית בהנחיות מנהליות, אבל אני מסכים שצריך ללכת להסדרה סטטוטורית כזאת או אחרת של חוק עובדי הוראה.

גדעון סער: השולחן עמוס.

גדעון סער: נשתדל להגיע לנושא הזה, אבל הנקודה שהעלית, של ההתאמה בין הדיסציפלינה לבין התחום שאמורים ללמד, היא דבר שנצטרך להתמודד איתו.

גדעון סער: הנושאים שהעלה חבר הכנסת מקלב, אני מבקש מהמנכ"ל להתייחס, גם לנושא הסעות ילדי חינוך מיוחד, גם לנושא סייעות לטרום חובה.

גדעון סער: במצגת לא היו התייחסויות, אפרופו משהו שנאמר פה, להרבה מאד נקודות, לא רק לנושא החינוך המיוחד.

גדעון סער: להרבה מאד נקודות ---

רויטל לן כהן: זה לא נקודה, זה נושא.

אלכס מילר: למה כל הזמן את מתווכחת?

אלכס מילר: סליחה, אי אפשר ככה.

רויטל לן כהן: למה?

רויטל לן כהן: כי אני חיה במדינה שהילד שלי שקוף בה, שקוף.

אלכס מילר: סליחה גברתי, אבל את בדיון בכנסת, את קיבלת זכות דיבור, את לא יכולה להביא את זה למצב שרק את מדברת ואם זה לא לרצונך, התשובות, אז את מתפרצת ---

רויטל לן כהן: אני לא קיבלתי תשובות.

רויטל לן כהן: אני לא קיבלתי ולו תשובה אחת, אפילו לא מה השם של הממונה על השילוב.

רויטל לן כהן: איך קוראים לה?

רויטל לן כהן: מי המפקחת החדשה?

שמשון שושני: אם תהיה לך סבלנות תקבלי תשובה.

רויטל לן כהן: תודה.

שמשון שושני: אבל רק סבלנות.

שמשון שושני: זה אפשר לדרוש ממך, נכון?

רויטל לן כהן: את זה אמרו לי כשהוא היה בן שנתיים.

רויטל לן כהן: הוא בן שמונה.

רויטל לן כהן: אני עדיין ממתינה בסבלנות להמון דברים.

אלכס מילר: טוב, אי אפשר ככה.

שמשון שושני: אבל כרגע ביקשת משהו אחד.

רויטל לן כהן: נכון.

חזי מנדלוביץ: מדברים פה שעתיים על הסנדביצ'ים, ובאמת ---

אלכס מילר: טוב, אדוני, אתה מוכן?

אלכס מילר: אתה לא מקשיב?

גדעון סער: אני אומר שיש גם נושאים מורכבים, ענקיים, חשובים, מהותיים במערכת החינוך שלא התייחסתי אליהם פה היום.

גדעון סער: למשל, לא התייחסתי לנקודות שהעלה חבר הכנסת אורלב, שזו החלטה שדיברתי עליה השבוע בהרבה מאד פורומים, בנושא התלמידים האתיופים.

גדעון סער: לא התייחסתי להרבה מאד נושאים.

גדעון סער: זה לא אומר שהם לא חשובים.

גדעון סער: התייחסתי ---

רויטל לן כהן: כן, זה ממש לא באותו סדר גודל.

גדעון סער: אני לא יודע מה הסדר גודל, אני לא יודע, אני מבין את המקום שממנו את באה, אני מכבד את זה, אני משוכנע שניתן להגיע לשיח קצת יותר ענייני.

גדעון סער: פה מה שנסקר זה מהלכים ורפורמות עיקריות בשנת הלימודים הבאה.

גדעון סער: נעמי ריפתין, אני לוקח את ההערות שלך לתשומת ליבי.

גדעון סער: אני חושב שצריך להקרין ושהקרנתי גיבוי למורים וגיבוי למנהלים.

גדעון סער: צריך לתת מידה יותר גדולה של חירות למורים, אני מסכים עם זה.

גדעון סער: לא צריך להתייחס למורים כאל פקידים.

גדעון סער: נעשתה עבודה גדולה מאד גם על פי הערות שלכם, של מזכ"ל הסתדרות המורים, של שרה ישראלי שהיא יושבת ראש המנהלים של הסתדרות המורים, להורדת העומס והדיווחים הכתובים ולנסות להתאים את זה למבנה יותר פונקציונאלי, ולא שכל גורם לחוד יוכל לבקש.

גדעון סער: יש לנו תשומת לב לזה.

גדעון סער: יכול להיות שאפשר לעשות יותר.

גדעון סער: אני מאמין שהמערכת בנויה על המורים ועל המנהלים.

גדעון סער: היא בנויה על השטח.

גדעון סער: אלה האנשים שנושאים את המערכת על הכתפיים וצריך להעצים אותם, וכל דבר שעשינו – אפשר לקחת לאורך מהרפורמות ושכר המורים והתקשוב והגיבוי בנושאי המשמעת – הכל זה מארג אחד של לנסות להעצים ולחזק את מי שנמצא בשטח, ותמיד אפשר לעשות יותר.

חזי מנדלוביץ: תמיד אפשר גם לנפות את החוליות החלשות, וזה מה שנעשה.

אלכס מילר: תגיד לי, אתה חייב להעיר על כל דבר?

חזי מנדלוביץ: אני לא הצלחתי להישמע, אני מאד מצטער, אבל הבן שלי ----

אלכס מילר: אדוני, אדוני.

חזי מנדלוביץ: אני אומר לך –

אלכס מילר: אדוני, זה לא עובד בצורה כזאת.

אלכס מילר: אתה צריך להבין שיש פה מספיק אנשים שכל אחד מדבר בשם הגוף, בשם הארגון ובשם הצרכים של כל הגוף הזה.

גדעון סער: סליחה, איך קוראים לך?

חזי מנדלוביץ: לי קוראים חזי מנדלוביץ.

גדעון סער: מאיפה אתה בארץ?

חזי מנדלוביץ: בני נמצא ברעננה.

חזי מנדלוביץ: ילד בן 6.

גדעון סער: אז אני מציע שתיתן לי את הפרטים אחרי הישיבה ותאפשר לי לבדוק את הפנייה, מכיוון שאני לא מכיר ---

חזי מנדלוביץ: אני לא בא בפנייה אישית, כבוד השר.

גדעון סער: אם אתה לא בא בפנייה, אני בטח שלא יכול להתייחס.

רויטל לן כהן: חזי, זה בסדר, תן לו.

גדעון סער: אם יש איזו שהיא בעיה שאתה רוצה שאני אנסה לעזור, אני מוכן, אבל אני לא מכיר את הבעיה האישית שלך, או לא הכרתי אותה עד הישיבה היום.

גדעון סער: לכן לא יכולה להיות לא תשובה ברגע הזה לבעיה האישית שלך.

גדעון סער: אני מוכן לנסות לסייע.

גדעון סער: המיצ"ב לא אמור להיות שוט למורים, אבל המיצ"ב, יש לו דבר כן חשוב.

גדעון סער: כיום יש הסתערות על המדידה, הסתערות על כל הנושא הזה.

גדעון סער: זה אחד הדברים הכי מסוכנים ואני רוצה להסביר למה.

גדעון סער: המיצ"ב נותן לנו כלי שמאפשר לנו כלי שמאפשר לנו לדעת, ברמה בית ספרית, ולפעמים אני רואה את זה.

גדעון סער: כשאני מגיע לבית ספר אני מבקש נתונים של מיצ"ב, ואני רואה שאותם תלמידים - אדירים באנגלית וחלשים מאד במדעים.

גדעון סער: זה כמובן יכול להיות כלפי פרט מסוים, אבל שזה רוחבי, זה מצביע על משהו.

גדעון סער: כנראה שיש בהוראת המדעים באותו בית ספר איזו שהיא בעיה וצריך מזה להסיק.

גדעון סער: כל מערכת בנויה על Accountability.

גדעון סער: אם אתה רואה בנתונים של מיצ"ב, לאורך כמה שנים שאין שיפור וההישגים חלשים, אז המנהל הוא Accountable.

גדעון סער: וגם המורים בדיסציפלינה שלהם הם Accountable.

גדעון סער: בסוף אנחנו שם, בשביל שהתלמיד יקבל את הטוב ביותר.

גדעון סער: אנחנו לא יכולים להגיד אנחנו מודדים ואנחנו מתייקים את התוצאות.

גדעון סער: אסור לנו להיכנס, ואני אומר את זה בצורה הברורה ביותר.

גדעון סער: אמרתי את זה בכל כנסי המנהלים.

גדעון סער: כמו שהתייחסנו לנושא טוהר הבחינות.

גדעון סער: כל נושא של מניפולציה על תוצאות או הטיה על תוצאות - אם חס וחלילה נגלה ששותפים אנשי חינוך – נתייחס לזה בצורה החמורה ביותר.

גדעון סער: אנחנו לא רוצים להראות מספרים יותר טובים כדי שיגידו לנו – עלינו בנתונים.

גדעון סער: אנחנו רוצים לעלות בהישגים על בסיס ידיעה אמיתית של התלמידים, שהונחלה בתהליכים אמיתיים של הוראה ולמידה.

גדעון סער: זאת המטרה.

גדעון סער: אבל זה מחייב גם שהמורים והמנהלים, כמוני, כל אחד שהוא במערכת בדרג שלו, הוא Accountable לתוצאות שהוא מביא.

גדעון סער: אחרת לא הייתי בא ולא הייתי מציג יעדים מדיניים.

גדעון סער: הייתי אומר – תשפטו אותי על פי המאמץ.

גדעון סער: אני מאד רוצה.

גדעון סער: יש לי רצון טוב.

גדעון סער: זה לא מספיק טוב, רצון טוב.

גדעון סער: ולכן, לא צריך להתייחס לזה כשוט, אבל כן צריך להתייחס למרכיב הזה, ואני חושב שאם הפיקוח ומנהלי המחוזות וכל הגורמים בשרשרת יראו, הם יכולים לגלות לפעמים בעיות, גם ברמה של הוראה במקצועות מסוימים, בבתי ספר מסוימים, ואז הם צריכים לטפל בבעיה.

גדעון סער: זה לא שוט.

גדעון סער: אני מסיים.

גדעון סער: נושא של מספר תלמידים בכיתות הוא נושא רציני.

גדעון סער: מושקע בו 200 מיליון שקלים.

גדעון סער: דיפרנציאלית, על פי מדד טיפוח ועל פי שכבות גיל מסוימות.

גדעון סער: תראו, צריך להמשיך ולעשות את זה.

גדעון סער: אבל צריך גם לקחת בחשבון שישראל היא מדינה עם דמוגרפיה שונה ממדינות מערביות.

גדעון סער: זאת אומרת, אנחנו חוץ מיפן ודרום קוריאה, הם מעלינו, והם לא עם הדמוגרפיה שלנו.

גדעון סער: אנחנו עם דמוגרפיה שעולה הרבה יותר מהם, ואנחנו בסופו של דבר גם צריכים להחליט מה הם נתיבי ההשקעה האפקטיביים ביותר.

גדעון סער: צריך להמשיך להשקיע בזה כסף, אבל אם שואלים אותי מה אני מאמין שהכי חשוב – הכי חשוב זה איכות ההוראה.

גדעון סער: הכי חשוב זה איכות ההוראה בסוף.

גדעון סער: ולכן הנתיבים שמחזקים את המורים ושמשפרים את איכות ההוראה, בכל המכלולים – כולל שכר המורים, כולל נושא של תגמול דיפרנציאלי, כולל לתת להם את הכלים להעביר שיעורים בצורה שמתאימה למאה ה-21, כל הדברים האלה הם הרבה יותר חשובים, בלי להמעיט בנקודה הזאת.

גדעון סער: הנקודה הזאת היא חשובה כמה שיורדים בגיל, אבל גם בזה עשינו.

גדעון סער: חוק א' ב' הוא יושם כבר ב-10 מתוך 20 השעות שלו, ומפצלים כיתות א' ב' בהוראת מקצועות היסוד ויש שעות פרטניות לאורך כל שכבות הגיל.

גדעון סער: אז כן הנושא הזה מקבל מענה.

גדעון סער: אז נכון, אני מכיר את הקושי.

גדעון סער: ברוך השם יש הרבה ילדים לעם ישראל.

גדעון סער: יותר שעות למקצועות נשמה – אני מסכים.

גדעון סער: אני כל הזמן מנסה לחזק את נושא המוסיקה.

גדעון סער: אני מודה שלא מציתי את מה שאפשר לעשות בנושא הזה.

גדעון סער: נראה כלפי העתיד.

גדעון סער: כל הנושא של המשאב של שעות הוראה, תראו, הוא מאד קשה.

גדעון סער: למה?

גדעון סער: כי הוא קוצץ בעשור הקודם ב-250,000 שעות, ולכל ילד במדינת ישראל קיצצו 6 שעות בממוצע.

גדעון סער: זה יום לימודים.

גדעון סער: אנחנו החזקנו בשנתיים 100,000 שעות.

גדעון סער: החזרנו 40% מהקיצוץ של העשור הקודם.

גדעון סער: לא הגענו עדיין למצבת השעות כפי שהייתה.

גדעון סער: החזרנו קודם כל במתמטיקה, במדעים ובשפה.

גדעון סער: ואם אנחנו רוצים לתת יותר במקצועות נשמה, אנחנו חייבים לתת תשובה – על חשבון מה?

גדעון סער: חייבים למצוא את הדרך, כי בסוף זה מעשיר את האישיות וזה חשוב, אבל זה גם קשה שאתה בוחר על מה צריך לוותר.

גדעון סער: עד כאן.

גדעון סער: אני רק מציע, אדוני יושב הראש, שבכמה נקודות שלא התייחסתי אליהן, שדרושה התייחסות מקצועית, כמו נושא החינוך המיוחד, המנכ"ל ישיב.

אלכס מילר: בבקשה, אדוני, רק בקצרה.

שמשון שושני: אנחנו נעשה את זה בקצרה מאד ואני לא ארחיב על החינוך המיוחד.

שמשון שושני: שתי הערות עובדתיות, ואני אתן לגברת רעיה לוי גודמן להעיר ולסכם את הדברים ואת הנתונים.

שמשון שושני: קודם כל, או ראשית, אני מוכרח לומר שכמי שהיה מעורב יחד עם חברת הכנסת אמירה סרטני בחוק החינוך המיוחד, כמי שהיה מעורב בהקמת בית ספר לילדים אוטיסטיים, הראשון במדינת ישראל, וכמי שרואה לאורך השנים איזה התפתחויות והתקדמות מדינת ישראל עשתה בכל הנושא של חינוך מיוחד, לשבת היום ולשמוע את הפידבק, אני יכול להבין אותו, אבל כמדינה נעשתה כאן התפתחות עצומה.

שמשון שושני: בקדנציה הזו, עלה התקציב של החינוך המיוחד, בניגוד למה שנאמר, שהיום הוא בערך 4 מיליארד שקל, עלה ב-2% משנת הלימודים שעברה להשנה.

שמשון שושני: בערך במונחים ריאלים, ב-150 עד 200 מיליון שקל.

שמשון שושני: ההשקעות בחינוך המיוחד, בניגוד לשנים קודמות, לא הוקפאו או נשמרו או קוצצו, אלא יש כאן התקדמות תקציבית גדולה.

שמשון שושני: עכשיו אני לא רוצה להרחיב בעניינים האלה.

שמשון שושני: אני רוצה תשובות ספציפיות, רעיה, תתני לגברת, עורכת הדין – מה שמך?

רויטל לן כהן: רויטל לן כהן.

שמשון שושני: רויטל.

שמשון שושני: תתני לה את התשובות הספציפיות, כי יושב ראש הוועדה לוחץ עלינו.

רעיה לוי גודמן: צהריים טובים.

רעיה לוי גודמן: אני רוצה ברשותך להגיד שאני חושבת שלא בכדי אנחנו יושבים בשולחן עגול ואני רוצה להזכיר לכולנו, בפתיחת שנת לימודים, שאנחנו לא אחד נגד השני, אלא כולנו בעד.

רעיה לוי גודמן: האגף לחינוך מיוחד עבר הרבה מהמורות בחודשים האחרונים.

רעיה לוי גודמן: הוא נבנה מחדש עכשיו.

רעיה לוי גודמן: מונו כבר שני ממונים ארציים.

רעיה לוי גודמן: נושא השילוב הוא נושא מאד משמעותי באגף לחינוך מיוחד, ולא רק השילוב.

רעיה לוי גודמן: רק מעט נתונים לצורך העניין.

רעיה לוי גודמן: יש לנו בתכנית השילוב 93,750 תלמידים שנתמכים מתכנית השילוב.

רעיה לוי גודמן: מתוכם היו השנה קרוב ל-9,000 תלמידים עם לקויות מורכבות, שמשולבים בחינוך הרגיל.

רעיה לוי גודמן: בשנת הלימודים הקרובה, תשע"ב, יש עלייה של 1,200 ילדים עם לקויות מורכבות שישולבו בחינוך הרגיל, והמערכת נערכת לתמיכות מיטביות, כמיטב יכולתנו.

רעיה לוי גודמן: אני רוצה להזכיר ששיש לנו מערך תמיכה מגיל 3 עד גיל 21 לכל התלמידים שקיבלו זכאות על פי חוק.

רעיה לוי גודמן: בנוסף לזה, חשוב לי לציין שהחינוך המיוחד, בחודשים האחרונים, הוא חלק מאד פעיל ושותף בכל מה שקשור למינהל הפדגוגי.

רעיה לוי גודמן: כל מי שמכיר וראה כבר את המתנה, המארז שיצא על ידי המינהל.

רעיה לוי גודמן: החינוך המיוחד נמצא ---

שמשון שושני: מי המפקחת האחראית על השילוב.

רעיה לוי גודמן: אני אבקש להגיד שכל נושא השילוב הוא בטיפול אישי שלי.

רעיה לוי גודמן: אנחנו בונים מבנה של לקויות, על מנת לתת מענה יותר ספציפי ללקויות המורכבות.

רעיה לוי גודמן: נבחרה כבר ממונה לאשכול הלקויות – אוטיזם, הפרעות נפשיות והפרעות התנהגות – שאמורה להתחיל את עבודתה בשבועות הקרובים.

רויטל לן כהן: תגידי את השם.

רעיה לוי גודמן: נירית גולוב, מפקחת ארצית לנושא אוטיזם, הפרעות התנהגות והפרעות נפשיות.

רעיה לוי גודמן: חשוב לי להגיד שוועדת החינוך לפני כחודש ---

יואב: ולגבי האחרים?

רויטל לן כהן: ומה עם השאר?

רעיה לוי גודמן: ביקשה מאיתנו לעשות מספר דברים, ברשותך בבקשה, יואב.

רעיה לוי גודמן: התבקשנו על ידי ועדת החינוך לבצע מספר דברים בוועדה האחרונה.

רעיה לוי גודמן: התבקשנו לדאוג שיהיה מענה ותשובות לפונים.

רעיה לוי גודמן: נכנסה מערכת C.R.M לאגף לחינוך מיוחד לניווט פניות.

רעיה לוי גודמן: התבקשנו להציב אדם שיהיה המקשר בין ההורים והארגונים לבין יישום ועדת דורנר.

רעיה לוי גודמן: נבחר ד"ר יחיאל טנעמי לשלושה ימי עבודה, לצורך התפקיד הזה.

רעיה לוי גודמן: אנחנו התבקשנו לטפל בזה שהפרוטוקולים לא נגישים.

רעיה לוי גודמן: כל הפרוטוקולים של וועדות היישום נמצאים באתר של החינוך המיוחד, לרווחת כולם.

רעיה לוי גודמן: הוועדה ביקשה מאיתנו לא להזניח את התחומים האחרים, ומהנתונים שנתתי, ברור לכם שאנחנו מטפלים גם בדברים האחרים.

רעיה לוי גודמן: התבקשנו להיות קשובים לצרכים שעולים במחוזות.

רעיה לוי גודמן: אני כבר נפגשתי עם כל המחוזות כדי לעשות מיפוי של הצרכים ויש לוח זמנים לשנת הלימודים הבאה, לכל מחוז ומחוז, אחת לשלושה חודשים.

רעיה לוי גודמן: חשוב לי לציין שהאגף לחינוך מיוחד מטפל גם בחוק ילדים חולים.

רעיה לוי גודמן: 3,700 ילדים מאושפזים בביתם קיבלו השנה תמיכה מחוק ילדים חולים.

רעיה לוי גודמן: צוות הוראה וטיפול מגיע אל הילד לביתו.

רעיה לוי גודמן: במסגרת התכנית האסטרטגית אנחנו שותפים גם לבניית התוכניות עכשיו לאורח חיים בריא.

רעיה לוי גודמן: גם לנושא של לעלות לירושלים.

רעיה לוי גודמן: חשוב לי רק מבחינת נתונים, כבוד השר, לציין שבמסגרת המאה ה-21 חולקו מפברואר, עד סוף שנת הלימודים הזאת, קרוב ל-1000 מחשבים מותאמים, עם כל הציוד הטכנולוגי המותאם לילדים עם צרכים מיוחדים, לפי הצרכים שלהם.

שמשון שושני: סייעות.

רעיה לוי גודמן: הנושא של הסייעות.

רעיה לוי גודמן: קיבלנו תוספת לתלמידים בגילאי 3-4.

רעיה לוי גודמן: נכון להיום, כל הפניות לגילאי 3-4 ללא יוצא מן הכלל מכוסות.

רעיה לוי גודמן: אין אף ילד שקיבלנו בקשה שאין עבורו את הסייעת.

רעיה לוי גודמן: קיבלנו תוספת עבור סייעות בתכנית השילוב ואנחנו עומדים בקריטריונים שקבע משרד החינוך.

רעיה לוי גודמן: כמובן שאם היינו מדינה מאד מאד עשירה, תמיד יהיה מה לעשות במשאבים נוספים ואנחנו מקווים שנקבל.

רויטל לן כהן: לא מדובר על משאבים נוספים.

אלכס מילר: תגידי, למה את עושה את זה?

אלכס מילר: את רוצה בסופו של דבר גם להגיע למצב שאותי זה כבר מרתיח מה שאת עושה?

אלכס מילר: כי זה פשוט לא מנומס כבר מה שאת עושה.

אלכס מילר: עזבי, אני יודע שזה בוער.

אלכס מילר: אנחנו נפגשים כאן כמעט כל חודש, גם מחר אנחנו הולכים להיפגש, את יודעת את זה?

אלכס מילר: אנחנו פותחים את שנת הלימודים בבית ספר לחינוך מיוחד.

רויטל לן כהן: נכון, ב ---

אלכס מילר: וזה כבר לא מנומס מה שאת עושה.

רויטל לן כהן: סליחה.

אלכס מילר: ממש לא יפה.

אלכס מילר: זה לא הסגנון וזו לא הדרך.

אלכס מילר: אי אפשר ככה לצעוק על כל דבר.

אלכס מילר: ומה את חושבת, שהיא תענה לך? הרי את יודעת.

אלכס מילר: אז אני מציע שנעשה את זה בצורה מסודרת.

אלכס מילר: יש בעיות, יש טיעונים שצריך להעלות אותם – אנחנו מעלים אותם כל הזמן.

אלכס מילר: בחלק יש פתרון, אבל לא מהיום למחר הכל נפתר ואין שום דרך להתקדם.

אלכס מילר: אי אפשר ככה.

אלכס מילר: רבותי.

אלכס מילר: תתייחסי בבקשה גם ל-07, כי כבר דיברנו על זה כבר 20,000 פעם.

רעיה לוי גודמן: אני רוצה לציין עוד דבר אחד.

רעיה לוי גודמן: אני אתייחס.

רעיה לוי גודמן: נבנו שלושה צוותי עבודה, אחד לבחינת לוח שנת הלימודים.

רעיה לוי גודמן: עשרת הימים, לא עשרת הימים, איזה לקויות, איזה גילאים, עד מתי ללמוד.

רעיה לוי גודמן: יש צוות עבודה בעניין הזה.

רעיה לוי גודמן: גם אורך יום הלימודים הוא משהו שאנחנו בודקים אותו.

רעיה לוי גודמן: יש צוות עבודה שעובד עם עמותת 'אייל' שמטפלת בילדים אפילפטיים לקביעת קריטריונים איזה ילדים אפילפטיים בחינוך המיוחד ובחינוך הרגיל, בשותפות עם עירית לבנה, המפקחת על הבריאות, לטובת הסיפור הזה.

רעיה לוי גודמן: ויש צוות נוסף שבא לבדוק השנה את הנושא של הגידול הטבעי ללקויות קלות, כי אנחנו מרגישים שיש, לא מרגישים – הנתונים מצביעים על גדילה מאד רבה של ילדים שמועברים מהחינוך הרגיל לחינוך המיוחד, לכיתות קטנות ללקוי למידה.

רעיה לוי גודמן: לסבר את האוזן – 121,000 תלמידים עברו השנה וועדות השמה מינואר עד יוני.

רעיה לוי גודמן: 121,000 תלמידים זה לא סביר.

רעיה לוי גודמן: אנחנו נכנסים לעניין הזה בשותפות עם ---

אלכס מילר: תראי, אני מציע, יש לנו גם מחר ישיבה.

אלכס מילר: אני מציע שעל הנושא הזה של חינוך המיוחד, בצורה רגועה, תרחיבי מחר.

אלכס מילר: את מנסה עכשיו להכניס את כל הדברים לתמצית של חמש דקות, וזה לא עובד.

אלכס מילר: גם אני לא מצליח כל כך להתחבר לתשובות.

רעיה לוי גודמן: בסדר אדוני.

רעיה לוי גודמן: עוד נתון אחד שעלה, כדי להרגיע, ברשותך.

רעיה לוי גודמן: כל התלמידים שזקוקים לטיפול פולשני של אחיות רפואיות בחינוך המיוחד, מקבלים אחיות.

רעיה לוי גודמן: העניין מסודר.

רעיה לוי גודמן: 311 תלמידים כאלה קיימים במערכת.

רעיה לוי גודמן: אין ילד בלי אחות.

אלכס מילר: 07.

רעיה לוי גודמן: הנושא של הקצאת 07, מסודרת על פי ההנחיות שנכתבו בחוברת משותפת ---

אלכס מילר: הרי היה שינוי.

אלכס מילר: ביקשנו לעשות התחשבות ראשונה.

רעיה לוי גודמן: נותרו שישה בתי ספר שבהם יש אחוז יותר גבוה מההנחיות.

רעיה לוי גודמן: נתקיים דיון אצל הסמנכ"לית עם השותפים לעניין, כדי למצוא פתרון לששת בתי הספר האלה.

אלכס מילר: עד מתי יהיו תשובות?

אלכס מילר: גברתי, תראי, אני עשיתי על זה דיון לפני שלושה או ארבעה חודשים.

אלכס מילר: אנחנו עדיין ללא ---

רעיה לוי גודמן: נשארו שישה.

קריאה: פתרנו.

קריאה: מה שנשאר, נשארו שישה בתי ספר שהשבוע מתקיים דיון לראות איך מתקצבים.

אלכס מילר: טוב, רבותי, אני ---

קריאה: ...

קריאה: גורם שיקשר בין ההורים.

אלכס מילר: סליחה.

אלכס מילר: טוב, רבותי, אני רוצה לסכם את הדיון.

אלכס מילר: אנחנו ---

קריאה: סליחה, וועדי הורים לא נשמעו.

קריאה: ישבנו פה בשקט כל הבוקר.

קריאה: וועדי ההורים לא נשמעו ואנחנו רוצים להשמיע לפחות שלוש מילים.

אלכס מילר: סליחה, סליחה.

קריאה: ודווקא דברים טובים רוצים להגיד.

אלכס מילר: תודה רבה.

אלכס מילר: לא, לא, לא, רבותי, לא צריך לחזור על דברים שנאמרו.

קריאה: לא, לא נאמרו.

קריאה: על תשלומי הורים לא דיברנו.

אלכס מילר: על תשלומי הורים אנחנו דיברנו הרבה ואנחנו עושים על זה ישיבה.

קריאה: פה?

קריאה: היום?

אלכס מילר: לא.

אלכס מילר: זה לא דיון על תשלומי הורים, סליחה, עם כל הכבוד.

אלכס מילר: אנחנו עשינו כאן שלוש ישיבות במשך החודשיים האחרונים, על כל הנושא של תשלומי הורים, גם נוספים, גם אישור של ועדת חינוך, זה הזמן.

אלכס מילר: זה הזמן להעלות אותם.

אלכס מילר: אם יש סוגיות שאתם עולים עליהן של גבייה מיותרת של תשלומי הורים, תעבירו את זה לוועדת החינוך.

קריאה: אתה לא חייב לצעוק עלי.

אלכס מילר: תודה רבה.

זבולון אורלב: הדיון הבא יהיה על ביטול תשלומי הורים.

קריאה: עליך, אני יודע שאתה בסדר.

אלכס מילר: טוב, לעניין הסיכום.

אלכס מילר: אני קודם כל רוצה לפתוח בכך שועדת החינוך, יחד עם השר כמובן, מברכים את כל ילדי ישראל והמורים וכל מי שעוסק בחינוך – בפתיחת שנת הלימודים ומאחלים שנה פורייה ומוצלחת.

אלכס מילר: זה בעניין הזה.

אלכס מילר: לצורך הדברים והרפורמות שנעשו, אנחנו רואים חשיבות רבה בהגדלת תקציב החינוך וההשקעה פר ילד.

אלכס מילר: בעניין החינוך אנחנו צריכים ומחויבים לצמצם פערים בין מדינות ה-OECD לבינינו, וכמובן שאנחנו רואים זיקה ישירה בין השקעה לבין התוצאות.

אלכס מילר: יש חשיבות רבה בקידום כל אותן הרפורמות שהוצגו בפני הוועדה, אם זה הרפורמה עם ארגון המורים והסתדרות המורים, אנחנו רואים לנכון שאותם ההיבטים שהועלו כאן- סליחה, למה יש פה רעש?

אלכס מילר: אני מסכם פה וכאילו אתם כבר בחוץ.

אלכס מילר: אתם רוצים שאני אנעל בלי סיכום?

אלכס מילר: גם את זה אני יכול לעשות, תאמינו לי.

אלכס מילר: אני מבקש קצת שקט.

אלכס מילר: הייתה כאן התייחסות נרחבת בתכניות שהציג שר החינוך ואנחנו באמת מצפים לכך- חבר הכנסת אורלב!

זבולון אורלב: כן.

אלכס מילר: הוצג בפנינו איזה שהוא הליך מתקדם ברפורמות לכניסה של- בעניין הטכנולוגיה ומעבר לספרי הלימוד הדיגיטאליים ועניין שאנחנו באמת מצפים שכל אותם הפיילוטים ששמענו עליהם במהלך השנה הזאת, ייצאו לדרך ואנחנו נראה את יישומם גם בצורה מלאה.

אלכס מילר: דיברת על הנושא של ההשמנה בקרב התלמידים ובעניין המכונות.

אלכס מילר: גם בכך ועדת החינוך דנה, ואני מקווה מאד שכל אותן ההחלטות שאתם מקבלים יישומו, ואנחנו באמת נדאג לכך שהילדים שלנו יאכלו אוכל בריא יותר, ולא נהיה בתופעות של אחוזים עם השמנת יתר כמו מול המדינות האחרות.

אלכס מילר: בעניין הקשור לרמת ההישגיות והמצוינות, כבוד השר, זה גם נושא מאד חשוב שמבחינתנו חשוב להוביל את זה.

אלכס מילר: אנחנו רואים שכשרוצים ומכירים בחשיבות של השתתפות באולימפיאדות וגם בהצלחה, עד כמה העבודה המסודרת שעושים סביב התחום הזה, בסופו של דבר מביאה לתוצאות.

אלכס מילר: אני מאמין שעם השקעה יותר רחבה אנחנו נוכל באמת לראות בשנים הקרובות עד כמה מדינת ישראל עולה בכל העניין של הישגיות, גם בתחום המדעים וגם בתחום השפה, ואין ספק שיש צורך בהשקעה בקידום המצוינות בקרב התלמידים.

אלכס מילר: בכל העניין הקשור לחינוך מיוחד, רבותי, ועדת החינוך מקיימת דיונים ומעלה סוגיות שונות.

אלכס מילר: אנחנו רואים שבחלק מן הדברים יש פתרונות, בחלק פחות.

אלכס מילר: אני מציע גם שאנחנו נדע גם להפריד בין הבעיות שהן בעיות פרטיות של אנשים, לבין הבעיות הכלליות.

אלכס מילר: בכל העניין של הבעיות הפרטיות שנשמעות כאן בוועדה ואני רואה אנשים שונים, לפעמים אותם אנשים שמגיעים כל אחד עם הסיפור האישי שלו.

אלכס מילר: אני כבר ביקשתי עוד בישיבה הקודמת שיהיה מנגנון מסודר לפניות הציבור במשרד החינוך, בכל עניין הבעיות הפרטיות, אלא אם יש בעיה.

אלכס מילר: אני עדיין לא מבין למה ההורים לא יכולים לפנות בצורה מסודרת למנהלי מחוז שיפתרו להם את הבעיה, כי בכל פעם אנחנו שומעים את זה כאן, ואני חושב שמנהלי המחוזות יכולים לפתור את זה בצורה הרבה יותר טובה מאשר שזה יעבור דרך ועדת החינוך, ועכשיו אני מבין שאפילו השר צריך לקבל בעצמו את הפניות.

אלכס מילר: וזה לדעתי רבותי, עניין שאתם באמת יכולים בתוך המערכת לסדר בצורה מסודרת ---

גדעון סער: מה?

גדעון סער: איזה נושאים השר צריך לקבל?

אלכס מילר: אתה בעצמך אמרת, שאם לא מצליחים אז תעבירו.

אלכס מילר: אז אני מציע ---

גדעון סער: אני חושב שהשיטה, אם אני יכול אדוני יושב הראש.

גדעון סער: יש היום שיטה שהיא לא השיטה שהיא נכונה, שהכל עולה כלפי מעלה.

גדעון סער: אתה מקבל אלפי- עכשיו, כשלשכת שר מקבלת אלפי פניות בחודש, זה לא יוצר יותר יעילות במערכת, כי הפניות האלה אמורות להגיע למנהלי המחוזות שאמורים לטפל בהן.

שמשון שושני: או למנהלי בתי הספר.

גדעון סער: או למנהלי בתי הספר.

רויטל לן כהן: הן היו שם, הפניות האלה.

רויטל לן כהן: הגענו אליך כי לא היה לנו כבר לאן ללכת.

אלכס מילר: סליחה.

גדעון סער: אני לא בא בטענות.

גדעון סער: גם אפשר להגיע לשר.

גדעון סער: אני גם לא מדבר רק על הנושא הזה.

גדעון סער: אני מדבר באופן כללי שאני מזהה שכל נושא, באופן טבעי, מופנה כלפי מעלה.

גדעון סער: זה לא דבר שיכול להביא למערכת אפקטיבית.

גדעון סער: בסופו של דבר מערכת בנויה על הרבה מאד דרגים ---

רויטל לן כהן: אז צריך לבדוק מה לא עובד בדרגים האלה.

אלכס מילר: אוי, נו באמת.

אלכס מילר: טוב.

גדעון סער: אני אקבל ממך שיעורים, אני אבדוק ואני אטפל מקצועית.

רויטל לן כהן: אני אשמח, יש לי המון ניסיון.

אלכס מילר: סליחה, אני מציע שמחר, בפתיחת שנת הלימודים, אנחנו עושים את זה בשני מקומות – בבאר יעקב ביונה ז'בוטינסקי ובחולון – בבית ספר לחינוך מיוחד, שם נעשה ישיבה.

אלכס מילר: אני מציע שכל אותם הדברים שהעלו כאן הנציגים של משרד החינוך לנושא של חינוך מיוחד, תרחיבו את זה בצורה מסודרת.

אלכס מילר: ושוב, אני מבקש, רבותי, צריך להפריד בין הדברים הפרטיים לבין הדברים הכלליים.

אלכס מילר: את הדברים הפרטיים, אני מציע שתתמקדו ואם יש בעיה מבחינת המנגנון של פניות הציבור במשרד החינוך, אז על זה אפשר לדבר.

אלכס מילר: אבל שוב, אני חושב וגם השר העלה את הסוגיה הזאת.

אלכס מילר: יש אנשים שזו האחריות שלהם לטפל בזה.

אלכס מילר: אם הם לא עושים את העבודה – זה עניין אחר, אבל הם אחראים על זה.

אלכס מילר: אז אני חושב שדווקא בעניין הזה אנחנו כן יכולים להתקדם.

אלכס מילר: בנושא של פניות הציבור, צריך שוב במשרד החינוך לבדוק שהמנגנון הזה עובד ומתפקד.

אלכס מילר: ודבר שני, על כל אותם ההיבטים של שינויים והשקעה וגידול התקציב ולאן הולך הכסף של סדרי עדיפויות בחינוך המיוחד, דיברנו, מדברים ונמשיך לדבר ובסופו של דבר אני מקווה שאנחנו נתקדם גם משנה לשנה לפתרונות.

אלכס מילר: בעולם הזה - עם הצפי ועם הרצון שלנו שהטיפול וההשקעה יהיו בצורה מקסימאלית -עדיין צריך לקבל דברים בפרופורציה ולראות מה סדרי העדיפויות.

אלכס מילר: איפה בחינוך המיוחד צריך לכוון את הכסף בשביל שזה באמת ייתן מענה לכלל אותם האנשים שזקוקים לפיתרון ומה סדרי העדיפויות, כמו בכל דבר אחר בפעילות מול תקציב המדינה.

אלכס מילר: בכך, שוב, כבוד השר, תודה על הדיווח של המשרד ושלך ושל המנכ"ל - בשתי הסוגיות של פתיחת שנת הלימודים – פדגוגים ופיזית.

אלכס מילר: אנחנו נאחל שנה טובה ומוצלחת, ונמשיך להתעדכן בכל הסוגיות כאן בוועדה.

אלכס מילר: תודה רבה.