ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 469, 2011-08-02 10:00

אלכס מילר: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת החינוך, התאריך 2.8.2011, ב' באב תשע"א.

אלכס מילר: הנושא – הצעה לסדר היום (דיון מהיר): תעסוקת מורות ערביות, של חה"כ מסעוד גנאים, של חבר הכנסת חנא סוייד, 11000 מורות ערביות מובטלות ושל חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, נתוני משרד החינוך לגבי שיבוץ מורים בשנת 2011 והשלכתם על תעסוקת מורות ערביות פרוטוקול 469.

אלכס מילר: רבותיי, אז אנחנו נתחיל לפי סדר המגישים.

אלכס מילר: בבקשה, חבר הכנסת מסעוד גנאים, תנמק לנו את הדיון המהיר.

מסעוד גנאים: תודה, אדוני היושב-ראש.

מסעוד גנאים: תחילה, באמת ציינת, אדוני היושב-ראש, שלפי מחקר של עמותת נשים נגד אלימות, אקדמאיות ערביות בשוק העבודה, מצביע על כך ש- 80% מהאקדמאיות הערביות, שהן בוגרות הוראה, רובן או רבות מהן המשתלבות, הן לומדות מההתחלה כדי שיהיו מורות ולפי המחקר הזה, רובן אינן משתלבות בשוק העבודה וגם מתוך נתונים של משרד החינוך, שמתוך 14,000 שהגישו בקשות לשיבוץ, נענות רק 1,000 בקשות.

מסעוד גנאים: זאת אומרת כ- 12,000 או יותר, 11,000, שיישארו בלי עבודה.

מסעוד גנאים: מתוך הנתונים האלה וגם מהשטח, האמת מידיעתי ממה שקורה מהשטח, יש הרבה בנות שהן ערביות שהן לומדות במכללות, באוניברסיטאות, כדי שבסוף ישתלבו בשוק העבודה, שיהיו מורות.

מסעוד גנאים: אבל רובן לא נענות.

מסעוד גנאים: הדבר הזה גורם לאחוז אבטלה גבוה מאוד.

מסעוד גנאים: הדבר הזה, אני חושב שעל משרד החינוך וגם על הממשלה לתת את הדעת ולעשות תוכניות כדי לשלבן בשוק העבודה, כי בסוף הן למדו כדי לעבוד ואם הן יהיו מובטלות, אני חושב שרובן בסוף, זה לא מעודד אותן לא ללמוד, ולא לעבוד ואני חושב שלממשלה יש אפשרויות ויש אופציות לשלב אותן משום שהשתלבותן, אני חושב, היא חלק מהתרחבותו או מפיתוחו של כל מערך החינוך הערבי.

מסעוד גנאים: כל מערכת החינוך הערבית, אם היא מתפתחת יותר, מורחבת יותר, אם מקטינים למשל את מספר התלמידים בכיתות, יהיו יותר כיתות, אם מוסיפים יותר תקנים, יותר שעות עבודה, אני חושב שבאופן אוטומאטי, מורות אלה יש להן איפה לעבוד והדבר השלישי או הרביעי, העניין שגם העלינו אותו בפני שר החינוך, של השתלבות מורים ומורות ערביות במערכת החינוך היהודית משום ששם יש מחסור וגם לפי המחקר של נשים נגד אלימות, מספר הנשים היהודיות המועסקות בהוראה הוא פחות, הוא כ- 20%, לעומת כ- 42% נשים ערביות שהן משתלבות או רוצות לעבוד בהוראה.

מסעוד גנאים: לכן, לפי דעתי, או גם לפי הנתונים, יש מחסור במערכת החינוך היהודית שיכולה באמת לקלוט מורות ערביות במערכת החינוך היהודית.

מסעוד גנאים: תודה, אדוני היושב ראש.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: חבר הכנסת חנא סוייד.

חנא סוייד: תודה.

חנא סוייד: בוקר טוב לכולם.

חנא סוייד: אדוני היושב-ראש, אני חושב שהנושא של תעסוקת מורות ערביות, אקדמאיות ערביות בכלל, הוא מצב של כשל שוק.

חנא סוייד: כשל שוק מכיוון שיש היצע כל-כך גדול, שמוערך במספר אלפים, אני הייתי אומר אולי יותר מ- 50% מהמורים והמורות שממתינים להשתבץ במערכת החינוך הן מורות, כך שאני מניח שמדובר ב- 6,000 – 7,000 מורות.

חנא סוייד: היצע שהוא עולה בהרבה על הביקוש.

חנא סוייד: זה המצב ההפוך בדיוק מהדיור, שיש הרבה ביקוש ויש מעט היצע.

חנא סוייד: ואני חייב לציין התנסות אישית, שאנחנו כאן לא מדברים על מספרים ועל סטטיסטיקות, אלא מדברים על כל מורה, כל אקדמאית, שנתקעת אחרי לימודים והיא לא מצליחה להשתלב בעבודה, זה מין בעיה, זה מעיק, זה מגביל את האפשרויות של ההתפתחות ושל התרומה לחברה ולכן חייבים לחפש פתרונות.

חנא סוייד: אני יודע שפתרונות במערכת החינוך כמעט ואי-אפשר למצוא באופן מיידי, כי הגידול של מערכת החינוך, אם אנחנו מדברים על שכבת גיל שהיא בערך שני אחוז מסך הכל האוכלוסייה הערבית, משהו כמו בין 20,000 ל- 30,000 תלמידים, שזה פחות מ- 1,000 כיתות גידול כל שנה, והייצור של מורות לא נפסק.

חנא סוייד: עדיין, המכללות אפילו מתרחבות ואפילו מושכות יותר ויותר תלמידות, סטודנטיות, מכיוון שכבר ההוראה במגזר הערבי הפכה להיות עיסוק נשי גם כן, כמו שבמגזר היהודי.

חנא סוייד: אז הייצור של מורות הוא הולך וגדל והביקוש הוא מוגבל.

חנא סוייד: לכן צריך באמת, האתגר הוא לחפש אפיקים לתעסוקה לאקדמאיות ערביות.

חנא סוייד: יש, לדעתי, שלושה כיוונים עיקריים.

חנא סוייד: הכיוון הראשון הוא כמובן להשתלב במערכת החינוך, אמרתי שזה מוגבל.

חנא סוייד: אפשרות שנייה זה הסבה מקצועית, אקדמאיות שצריך להסב את המומחיות שלהן, למקצוע אחר.

חנא סוייד: היום אני יזמתי דיון על תעסוקת ערבים בהייטק והאפשרות של הסבה של אקדמאים ואקדמאיות לתחומים של ההייטק והמסלול השלישי שהצביע עליו ידידי מסעוד גנאיים והוא לנתב מורות ומורים ערביים, ללמד במערכת החינוך העברית, במקצועות שהם לא מוטים לתרבות או לדת או למסורת מסוימת, כמו מתמטיקה, פיסיקה, כל המקצועות הטכנולוגיים.

חנא סוייד: אני חושב שבבתי-הספר העבריים יש מחסור במורים ובמורות ואפשר שם למצוא תעסוקה למספר לא מבוטל של מורים ומורות ערביים, אבל זה צריך יד מכוונת זה לא יקרה בהתאם לשוק חופשי.

חנא סוייד: בגלל המחיצות שקיימות בין שתי מערכות החינוך, זה לא יקרה מאליו.

חנא סוייד: במקרה הזה, כשל השוק נמשך.

חנא סוייד: צריך יד מכוונת, צריך תכנון לעניין הזה וצריך הכוונה וצריך מעקב וצריך לראות איך זה עובד, מה הסיכויים, מה הפוטנציאל לזה.

חנא סוייד: ולכן, אני חושב שמשרד החינוך, שהוא משרד החינוך של כולם, גם של החינוך הערבי וגם של החינוך העברי, חייב להקצות משאבים מיוחדים על-מנת לעודד את התיק הזה של תעסוקה.

חנא סוייד: תודה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: חבר הכנסת זחאלקה, בבקשה.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב ראש, אורחות יקרות.

ג'מאל זחאלקה: אני זוכר שלפני מספר שנים, נדמה לי היה זה חבר הכנסת חנא סוייד שהעלה את הנושא הזה בדיון בוועדת החינוך, ואני מציע אפילו לחזור להמלצות של אותה ישיבה שהיתה בראשותו של הרב מלכיאור וגם אז הנתונים שהיו בפנינו, הנתונים של ה- מ.מ.מ.

ג'מאל זחאלקה: היו מזעזעים.

ג'מאל זחאלקה: וגם אז באו נציגים ומפקחים של משרד החינוך.

ג'מאל זחאלקה: הנושא נדון ואיך אומרים?

ג'מאל זחאלקה: הרבה מילים ושינוי עין ולכן אני חושב שכב' היושב-ראש, בצורה כלשהי, אם אנחנו נצא בהמלצות מסודרות היום, אנחנו צריכים לעקוב אחריהן.

אלכס מילר: מה השתנה אחרי המלצות הוועדה מהפעם שעברה?

ג'מאל זחאלקה: המחסור, למשל, אחד הדברים שהשתנו – אנחנו דיברנו אז על מחסור במורים בסקטור היהודי.

ג'מאל זחאלקה: המחסור רק החמיר.

ג'מאל זחאלקה: החמיר מאוד.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, הביקוש, האפיק הזה ואז היתה איזה שהיא תוכנית, נדמה לי מרחבים, שעבדה על שיבוץ, הצליחה לשבץ כ- 1,000 מורות.

ג'מאל זחאלקה: זה לא משהו קל.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, אם רוצים, זה ניתן לעשות.

ג'מאל זחאלקה: במקצועות כמו מתמטיקה, מקצועות מדעיים בעיקר, הצליחו לשבץ כ- 1,000 מורות.

ג'מאל זחאלקה: אבל היתה איזה עמותה שזו היתה התעסוקה שלה, העבודה שלה היתה לאתר ולהתאים מחסור בבתי-ספר מסוימים ולאתר מורים.

ג'מאל זחאלקה: אז זה, למשל, אחד הדברים שהשתנו.

ג'מאל זחאלקה: דבר שני שהשתנה, אני חושב שמספר המורות הולך וגדל, וגם משרד החינוך לא עושה הרבה.

ג'מאל זחאלקה: דובר, למשל, אחד הדברים שאנחנו לא רוצים לדבר עליהם, כי הוא קצת קשה, אבל יכול להיות שהגיע הזמן לדבר עליו והוא העניין של המצב של הסמינרים והכשרת המורים, העניין הפרוץ הזה, שאין פיקוח מסודר, שהרמה היא לא הדבר החשוב ביותר וכאשר יש לנו היום הזדמנות לאזן.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שצריך לעשות פעולה משולבת, המצב, הבעיה היא מורכבת מאוד ואין מטה קסם אחד ואנחנו יכולים לפתור את הבעיה.

ג'מאל זחאלקה: אני רק רוצה לציין שיש אי-שוויון במספר השעות בלימודים בין בתי-הספר היהודים והערביים.

ג'מאל זחאלקה: רק ההשוואה של מספר השעות, רק ההשוואה.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, אם רוצים לעשות שוויון במספר השעות, זה כבר 3,000 מורים ויותר.

ג'מאל זחאלקה: רק עניין ההשוואה הזה.

ג'מאל זחאלקה: יש הדרישה והבעיה של עניין פנסיה מקודמת, שהיא, איך אומרים?

ג'מאל זחאלקה: שנה כן, שנה לא, כמו מסיק הזיתים, פעם כן, פעם לא.

ג'מאל זחאלקה: פעם יש יותר מ- 2,000 פנסיה מוקדמת ופעם יש 600 – 700.

ג'מאל זחאלקה: דרך אגב, אני מכין הצעת חוק בנושא הזה וצריך להכניס סדר בעניין הזה, כי זה גם, אני חושב שאם רוצים לעשות משהו רציני במערכת החינוך הערבית, לפני שאני מדבר על המורות, אז צריכה להיעשות טלטלה.

ג'מאל זחאלקה: להוציא לפנסיה 5,000 – 6,000 מורים שמבקשים פנסיה, לא כופים עליהם פנסיה מוקדמת, שהם אומרים – אנחנו שחוקים, לא יכולים ללמד, ולהכניס כוח אדם חדש, רענן, שקיבל הכשרה מסודרת, ואז זה יעשה את השינוי.

ג'מאל זחאלקה: כי אנחנו יודעים שההצלחה בחינוך, 60% או יותר אפילו, 70% זה עניין של המורה.

ג'מאל זחאלקה: אז אפשר לפתור את הבעיה.

ג'מאל זחאלקה: כלומר זו אינה בעיה בלתי פתירה.

ג'מאל זחאלקה: צריך פשוט לעשות שני מהלכים: אחד – לטפל בבעיה של אלפי מורות שלא מלמדות, ומצד שני – לעשות איזון מסוים בין צורכי השוק לבין הכשרת המורים.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, לא יכול להיות שכל מיני גורמים פרטיים מכשירים מורים בכמויות אדירות, מרוויחים כסף על זה, כסף גדול, ובסופו של דבר יש הצפה של השוק.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שגם העניין, יש תוכנית של משרד החינוך, אני רוצה לשמוע עליה היום ולהעלות את הרמה של הקבלה לסמינרים ושל הכשרת המורה ולהעלות את הסף.

ג'מאל זחאלקה: כי הגיע הזמן להעלות את הסף, זה בסופו של דבר לטובת התלמידים.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו, מה שמעניין אותנו בסופו של דבר במערכת החינוך זה טובת התלמיד.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, מה שאני מנסה להגיד כאן, הפיתרון נמצא בהישג יד.

ג'מאל זחאלקה: צריך לעשות מהלכים שהם לא רק מסייעות לשיבוץ מורים אלא פותרות בעיות אחרות.

ג'מאל זחאלקה: עניין של שוויון בשעות זה לטובת התלמידים, קודם כל, אבל זה מצריך הרבה מורות וגם העניין הזה של הפנסיה המוקדמת.

ג'מאל זחאלקה: יש לנו היום מצב טוב מאוד שבו מספר המורות, התלמידות או הסטודנטיות הערביות באוניברסיטאות ובמכללות השונות הוא יותר מ- 60% כבר וזה מראה על שינוי חברתי עמוק מאוד.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו נראה את אותותיו בהמשך וכבר רואים, אבל צריך לראות אותו עוד ועוד ועוד, אבל יכול להיות שזה השינוי החשוב ביותר שמתחולל בחברה שלנו, אבל אני מפחד, כב' היושב ראש וזו נקודה חשובה מאוד – זו לא רק בעיה של נשים שלמדו ולא יכולות לעבוד.

ג'מאל זחאלקה: אני מפחד מחזרה אחורה.

ג'מאל זחאלקה: כאשר המשפחות והבנות רואות שבשביל מה ללמוד?

אלכס מילר: מתאכזבים.

ג'מאל זחאלקה: מתאכזבים.

ג'מאל זחאלקה: ללכת להתחתן בגיל 19, זה מה שיקרה.

ג'מאל זחאלקה: אם כך אתה רואה, אתה אומר – בשביל מה אתה לומד?

ג'מאל זחאלקה: בשביל מה הלכת ללמוד?

ג'מאל זחאלקה: אין לך, הרי את תהיי מובטלת.

ג'מאל זחאלקה: ואני חושב שזה דבר חמור ביותר.

ג'מאל זחאלקה: לכן, אחת המשימות החשובות ביותר שלנו, היא למצוא את הפיתרון לבעיה הזאת.

ג'מאל זחאלקה: אני מבקש להעיר הערה אחרונה בעניין השימוש במושגים.

ג'מאל זחאלקה: אין פה, לא מדובר באבטלה.

ג'מאל זחאלקה: אבטלה זה אנשים שנמצאים בשוק העבודה ולא עובדים, זה מובטל, כלומר מי שהוא עבד ולא עובד כבר.

ג'מאל זחאלקה: אבל מדובר כאן שהנשים האלה נכנסות לקטגוריה של ה-לא מועסקים, של לא משתתפים בשוק העבודה.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, אם אנחנו מדברים על 22% נשים ערביות בשוק העבודה, הנשים הערביות האקדמאיות האלה, הן לא משתתפות בשוק העבודה, פשוט לא עובדות.

ג'מאל זחאלקה: וזה כבר אפילו, איך אומרים?

ג'מאל זחאלקה: יכול ליצור מצב שבו אדם למד, קיבל הכשרה, אבל שנים הוא לא קיבל משרה ולא עבד ואז הוא הופך למובטל נוקשה.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, לא משתתף בשוק העבודה.

ג'מאל זחאלקה: כבר אז, החיים שלו נבנים ככה שהוא לא יכול אפילו לחזור לשוק העבודה.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: חבר הכנסת מג'אדלה.

גאלב מג'אדלה: בוקר טוב לכולם.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, מונח בפנינו בסדר היום נושא מאוד מאוד חשוב, לדעתי.

גאלב מג'אדלה: לדעתי, אתה צריך לקחת אותו כפרויקט.

גאלב מג'אדלה: אני גם אומר לך דברים כנים.

גאלב מג'אדלה: הנושא הזה היה בשולחן עגול שלי כשר המדע, התרבות והספורט, של יולי תמיר, שרת החינוך ושל אלי ישי, שר התמ"ת.

גאלב מג'אדלה: וחלק גדול ממה שנאמר כאן על-ידי החברים, הוצעו כפיתרונות: קליטה בבתי-ספר יהודיים.

גאלב מג'אדלה: אין שום סיבה שמורה לפיסיקה לא ילמד בבית-ספר בהוד השרון.

גאלב מג'אדלה: אחר-כך הסבה מקצועית.

גאלב מג'אדלה: אחרי זה, הקטנת מספר התלמידים בכיתה, כדי ליצור כיתות יותר, שעות יותר, כדי שייקלטו יותר.

גאלב מג'אדלה: הפתרונות נמצאים.

גאלב מג'אדלה: אני יכול להפתיע אותך ולומר לך כשבמליאת הכנסת דיברתי על זה לפני עשרה חודשים, במליאה, שר אחד תמים, וישר והגון, תפש אותי ואמר לי – אתה רוצה לומר לי יש קרוב ל- 9,400 ומשהו אזרחים ואזרחיות עם BAD ביד, מובטלים?

גאלב מג'אדלה: לא נקלטו במעגל העבודה?

גאלב מג'אדלה: אמרתי לו – כן.

גאלב מג'אדלה: לך לשר החינוך, תבדוק.

גאלב מג'אדלה: שר בממשלה שלך.

אלכס מילר: ממשלה של כולנו.

גאלב מג'אדלה: לא לא, זה לא ממשלה שלי, זה ממשלה שלך.

אלכס מילר: יש ממשלה אחת בישראל.

גאלב מג'אדלה: זה לא ממשלה שלי, אל תתבלבל.

אלכס מילר: אתה יכול להיות באופוזיציה, אבל הממשלה שלך.

גאלב מג'אדלה: אני באופוזיציה, בשביל זה אני שם, אל תתבלבל.

גאלב מג'אדלה: משרד החינוך גם לא יכול לשלוח את החברים כאן, שאני מאוד מעריך ומכבד.

גאלב מג'אדלה: זה לא תלוי בהם.

גאלב מג'אדלה: זה שינוי מדיניות מהותי ופיתרון מערכתי כולל, עמוק.

גאלב מג'אדלה: זה לא ה- ש.ג.

גאלב מג'אדלה: עבדאללה חטיב וציון שבת, עם כל הכבוד שאני מאוד מכבד ומעריך.

גאלב מג'אדלה: הם מבצעים מדיניות, הם לא קובעים מדיניות.

גאלב מג'אדלה: מה, אני לא הייתי שר?

גאלב מג'אדלה: אני לא יודע מי קובע מדיניות?

אלכס מילר: כשהיית שר, מה הממשלה שלך עשתה?

גאלב מג'אדלה: המון דברים.

גאלב מג'אדלה: השרה שלך, שהחליפה אותי, מתרברבת על ההישגים שלי.

גאלב מג'אדלה: יושב כאן מוסיקאי, ד"ר תייסיר, תשאל אותו.

גאלב מג'אדלה: מתרברבת על ההישגים שלי.

גאלב מג'אדלה: היא אומרת אצלך בוועדה כאן, לא רציתי להביך אותה.

גאלב מג'אדלה: אני המשרד המוביל בקליטת עובדים ערביים, בהתאם להחלטת הממשלה.

גאלב מג'אדלה: אני מסרתי למשרד 13.7% ערבים במשרד.

גאלב מג'אדלה: קיבלתי אותו 3.2%.

גאלב מג'אדלה: זה שינוי מדיניות.

גאלב מג'אדלה: זה לא דיון אקדמי, זה לא סמינר ויום עיון.

גאלב מג'אדלה: ואני אתקוף את זה עכשיו מהכיוון שלך, כאיש ימין, כיהודי, אני מודיע לך, זה הפסד של המדינה לפני ההפסד של אלה שלא נקלטו במעגל העבודה.

גאלב מג'אדלה: 11,000 ייקלטו במעגל העבודה, אתה יודע איזה צמיחה?

גאלב מג'אדלה: אתה יודע שהתל"ג שלך עולה מבלי שאתה נקפת אצבע אפילו שאתה גר ברמת אביב ג', התל"ג שלך עולה.

גאלב מג'אדלה: נפתחות בפניך כמדינה, שערים, קרנות, ובנק עולמי, ומחייכים לך ואומרים לך כל הכבוד.

גאלב מג'אדלה: ולא יזרקו אותך מה- OECD בעוד שנתיים.

גאלב מג'אדלה: אם אתה תמשיך לשמור על הפערים ותגדיל את הפערים בחברה הישראלית ויגדל מספר המובטלים, בעוד שנתיים לא תהיה ב- OECD.

גאלב מג'אדלה: ייפרדו ממך.

גאלב מג'אדלה: לא יעזור לך כל המהלכים וכל מסיבות העיתונאים של ראש הממשלה.

גאלב מג'אדלה: לכן, אני אומר לך, אדוני היושב ראש, עצה אליך, זה נושא לאומי שצריך לטפל בו ברמת שר החינוך, ממשלת ישראל.

גאלב מג'אדלה: צריך לקבל החלטות ברמה של מערכתית, פיתרון כולל.

גאלב מג'אדלה: ומה זה הסיפור הזה, כל יום אתם מקימים מכללה חדשה ונותנים להם לייצר מורים מובטלים חדשים.

גאלב מג'אדלה: ואתם נכנעים בפני כל מיני אנשים שרוצים לעשות הון על חשבון מובטלים ועל חשבון פגיעה בחברה שלנו ולייצר לנו מתוסכלים ומתוסכלות, במקום שיהיו גורם חברתי מדרבן, השכלתי.

גאלב מג'אדלה: אתה יודע מה זה כשיושבת אישה בבית, שיש לה תואר ביד כבר 11 שנה, אישה עם ארבעה ילדים?

גאלב מג'אדלה: לכן אני אומר לכם ביושר, המדינה כאן נפגשה באינטרס המהותי כלכלי חברתי שלה, עם האינטרס של האנשים האלה שיושבים בבית ואף אחד לא עושה להם טובה.

גאלב מג'אדלה: אתה רוצה, אני אביא לך את הנתונים כמה התל"ג שלך עולה, איזה צמיחה תהיה כתוצאה מזה.

גאלב מג'אדלה: 11,000 משפחות עוברות ממתחת לקו העוני אל מעל לקו העוני.

גאלב מג'אדלה: הנושא הוא מורכב, הוא רציני.

גאלב מג'אדלה: זה תלוי בשני דברים – שינוי מדיניות זה שינוי תקציב ורצון כן של ממשלה להתמודד עם בעיה אמיתית.

גאלב מג'אדלה: זה הכל.

גאלב מג'אדלה: ואני אומר לך, אנחנו מוכנים להתאחד סביבך, כולנו, כדי שהנושא הזה יידון ברמה הכי בכירה.

גאלב מג'אדלה: לא מנכ"ל משרד החינוך, שר החינוך, ממשלת ישראל, שינוי מערכתי אמיתי, ביושר.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: משרד החינוך, מי עונה כאן על הסוגיות?

אלכס מילר: אני, יש לי גם שאלה משלי, אני רוצה להצטרף לדבריהם של חברי הכנסת.

אלכס מילר: האם יש לכם נתונים כלליים, על כל העניין של הביקוש מול ההיצע במערכת החינוך סביב המורים, האם לפי האחוזים שהנתונים שאתם מחזיקים, האם באמת יש פער גדול בין המגזרים, זאת אומרת, מול הבוגרים להוראה במוסדות להשכלה גבוהה, במגזר היהודי כמה משתלבים אל מול בוגרי המוסדות להשכלה גבוהה בהוראה במגזר הערבי, כמה משתלבים והאם יש תוכנית, לאור אותן ישיבות שהיו קודם ולאור אותם הדברים שעולים כאן מדי שנה, האם יש תוכנית אסטרטגית במשרד לשילוב והשאלה הנוספת, אני חושב שנשאלת כבר כמה וכמה פעמים כאן, נשאלה כמה וכמה פעמים בוועדה, האם יש מדיניות גם למשרד ולמערך ההשכלה הגבוהה, לשלב גם מהמגזר הערבי, את הצעירים שבהם, בכל העניין של המקצועות שהם מקצועות לא רק בהוראה והאם הפתרונות האלו יכולים לתת מענה לבעיות התעסוקה שעליהם דיברו כאן חברי הכנסת.

אלכס מילר: אני מאמין שיהיו עוד שאלות במהלך הדיון.

אלכס מילר: בבקשה.

ציון שבת: אני מנהל האגף לכוח אדם בהוראה.

ציון שבת: אני עוסק בשיבוץ של המורים בבתי הספר ואחר-כך בקצה השני, בפרישה שלהם.

אלכס מילר: אתה בארצי?

ציון שבת: כן, מנהל האגף הארצי ובכל מחוז יש צוות שמטפל בנושא כוח אדם בהוראה במחוז.

ציון שבת: אלו שתי נקודות שכאן הועלו כנקודות זמן מאוד מאוד רגישות וקריטריות של המורים.

ציון שבת: נתחיל מזה שאנחנו, כמו כל משרד ממשלתי, יש לו משאב מאוד מאוד מוגדר, אני לא רוצה להגיד מוגבל, כי זה משרד שיש לו תקציב מאוד מאוד גבוה, אבל הוא גם מטפל בהיקף מאוד מאוד גדול באוכלוסייה ועל-פי המשאב הזה, אנחנו מתנהלים.

ציון שבת: אנחנו לא יכולים לעשות משהו שהוא חורג מהמשאב הזה.

ציון שבת: כלומר, כל המשאב שמגיע למערכת, ברובו הגדול, הולך למורים.

ציון שבת: זה משכורות למורים, זה שיבוץ מורים, זה משכורות למורים.

אלכס מילר: טוב, את זה אנחנו יודעים.

ציון שבת: חלק מהדברים שאמרתם קודם גם כן ידועים ואנחנו מדברים עליהם בכל אופן.

אלכס מילר: לא, קודם כל העלו כאן סוגיה של הבדלי שעות, זה דבר ראשון.

אלכס מילר: הסוגיה הזאת של הבדלי שעות, כמו שנאמר, יכולה להכניס תוספת של המורים.

אלכס מילר: וזה מדובר, אני עוד לא נכנס לעניין של שילוב המורים ומורות מהמגזר הערבי והמגזר היהודי, אני כרגע מדבר על יישור קו במגזר הערבי, נתחיל מזה.

אלכס מילר: אם יש סוגיה של חוסר שעות בבתי ספר, הסוגיה הזאת בעצם יכולה לפתור כמה בעיות, זאת אומרת חלק מהמורים יכולים להיכנס במידה ואתם מוסיפים שעות.

ציון שבת: אני פעם ראשונה שומע שיש חוסר בשעות במגזר הערבי ואני במשרד הזה 30 שנה.

ציון שבת: ההפך.

ציון שבת: בחלק מהמקרים היו תגבורים מאוד מאוד גדולים של תוכניות כאלה ואחרות, לא יודע אם היו מוצלחות, אבל להגיד שהמגזר הערבי מקבל פחות שעות במפגיע?

ג'מאל זחאלקה: זה הנתונים של משרד החינוך, לא שלנו.

ציון שבת: מה הנתונים של משרד החינוך?

ג'מאל זחאלקה: יש פער.

ציון שבת: מה, שמשרד החינוך נותן פחות שעות לילדים במגזר הערבי?

ג'מאל זחאלקה: הפער בממוצע.

ציון שבת: זה הגדרה, עניין של הגדרה?

ג'מאל זחאלקה: לא, לא עניין של הגדרה.

ג'מאל זחאלקה: כשאתה לוקח את השורה התחתונה, נעשתה במשרד החינוך צעדים שצמצמו את הפער, אבל עדיין יש פער.

ג'מאל זחאלקה: יש פער בשורה התחתונה, מספר שעות בבתי ספר ערביים לעומת מספר שעות, זה נתונים של משרד החינוך.

ג'מאל זחאלקה: המשרד מודה בזה, לא צריך אפילו להתכחש לדבר.

אלכס מילר: תראו, אנחנו עכשיו כרגע מדברים על נושא.

ג'מאל זחאלקה: יש מקורות למה זה קורה, אני יש לי לזה הסבר ארוך, זה בגלל המדיניות של המחוזות ולא של המרכז, דווקא.

אלכס מילר: חבר הכנסת זחאלקה, אני מציע, קודם כל העלית את הסוגיה, אין למשרד החינוך, אנחנו בישיבה הבאה שאנחנו נעשה על הנושא, אנחנו נבקש נתונים של השוואת שעות לשני המגזרים, פר מקצוע.

אלכס מילר: OK? הלאה.

ציון שבת: לעניין של מכללות שיש הרבה מכללות שמשכנעות ומפתות ומכניסות סטודנטים, הניסיונות שלנו להגביל את מספר הסטודנטים במכללות, טורפדו באופן מיידי על-ידי המשפטנים, מכיוון שהם מדברים על חופש אקדמי ועל מדינה חופשית.

אלכס מילר: אל תגביל מקומות, תעלה רמה.

ציון שבת: מדברים גם על העובדה שהרבה, זה נכון, הרבה סטודנטיות במגזר הערבי לומדות במכללות, הרבה מכללות נפתחות ואנחנו לא יכולים לחסום את זה.

אלכס מילר: לפי מה שנשמע כאן, זה הדבר היחיד שיש להן נגישות למקצוע, גם אולי מבחינה גיאוגרפית וגם מבחינה, כנראה שמבחינת הרמה, שאתם קובעים, יכול להיות יותר קלה להיכנס לתחום הזה.

אלכס מילר: אז אפשר להעלות רמה, אם אתם דורשים פסיכומטרי, הרי מי שאחראי היום על המנגנון קבלה למכללות להכשרת מורים זה משרד החינוך.

אלכס מילר: אתם אחראים עליהם.

אלכס מילר: מה הבעיה?

אלכס מילר: תעלו פסיכומטרי ב- 50 נקודות.

אלכס מילר: תעלו זכאות לבגרות בממוצע.

אלכס מילר: אפשר לעשות את זה.

אלכס מילר: אז תכניסו את הטובים שבטובים.

ג'מאל זחאלקה: תגביל את המספר.

אלכס מילר: את המספר הוא לא יכול להגביל.

אלכס מילר: המספר מוגבל, גם ככה.

אלכס מילר: אין מוסד אקדמי.

ציון שבת: מוגבל תקציבית.

אלכס מילר: הוא מתוקצב, שהמספר שלו לא מוגבל.

אלכס מילר: כל מוסד, הבעיה שהם אפילו לא מגיעים, צריך להבין, הם לא מגיעים לגבול שלהם.

אלכס מילר: יש רק אולי שלושה ארבעה מוסדות בישראל, שהגיעו וקצת עברו, נגיד – אוניברסיטת תל-אביב, יש את המרכז האוניברסיטאי באריאל שהיו לו את הבעיות, וזהו.

אלכס מילר: כל השאר לא מגיעים פשוט לשם.

אלכס מילר: יש להם הקצאה שהמדינה קבעה שהם יכולים להגיע נגיד עד 3,000 אנשים, מעל 3,000 לא מקבלים תקצוב.

אלכס מילר: אבל הם מגיעים ל- 2,000 וזו הבעיה.

אלכס מילר: הם לא מגיעים, אז הם יכולים להכניס.

אלכס מילר: הוא לא יכול להוריד מוסד אקדמי מ- 3,000 ל- 2,000, כי משפטית הוא מוגבל.

אלכס מילר: העניין הוא למה בעצם באותם המקצועות, ודרך אגב, הניסיון הזה היה בעבר, רק שתדעו לכם, אני לא יודע למה הפסקתם את זה.

אלכס מילר: היה ניסיון בעבר לשלב מנגנונים של הכשרת מורים עם מקצועות נוספים.

אלכס מילר: אני בעצמי סיימתי תואר BAD, אבל במקביל גם סיימתי תואר בהנדסה.

אלכס מילר: בהנדסת אלקטרוניקה והתואר שלי היה BAD-TEC.

אלכס מילר: אז בעצם, אז היה לי אפשרות לעבוד או בתחום נגיד, אם זה מחשבים אז היה לנו, היה לנו תחום של אלקטרוניקה, היה לנו שם גם איזה שהוא תחום לבחירה.

אלכס מילר: אפשר.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, בהמשך למה שאתה אומר.

גאלב מג'אדלה: אין למשרד החינוך מה לומר בעניין תכנון, אני אתן לך דוגמה.

אלכס מילר: רגע, הוא עוד לא סיים.

גאלב מג'אדלה: יושב לידך מוסיקאי.

גאלב מג'אדלה: למה בבית-ספר ערבי לא לומדים מוסיקה?

גאלב מג'אדלה: זה דבר מגונה?

ציון שבת: גם בבית-ספר יהודי לא לומדים מוסיקה.

גאלב מג'אדלה: שילמדו תרבות.

ציון שבת: זה סיפור אחר.

גאלב מג'אדלה: איפה שיש תרבות, אין גזענות.

גאלב מג'אדלה: למה לא לומדים התעמלות?

ציון שבת: זו סוגיה אחרת.

גאלב מג'אדלה: למה אתם, יש לכם יותר מורים להתעלמות.

ציון שבת: אל תעשה הבחנה בין בתי-ספר יהודיים לבתי-ספר ערביים, כי בשניהם לצערי הרב, דרך אגב, בשניהם לא לומדים מוסיקה.

אלכס מילר: לפני שאתה פותח מסלולים נוספים, אני רוצה לשמוע כרגע איפה אנחנו מתמודדים.

אלכס מילר: הרי רבותיי, בואו קודם כל נסיים עם אלו שכרגע במערכת וסיימו ויש להם תואר.

ג'מאל זחאלקה: אולי נתקדם ונשמע את אלה שערכו את המחקר.

אלכס מילר: תכף, תכף.

אלכס מילר: נגיע לכולם, מה שחשוב לי זה התגובה הרשמית של המשרד.

אלכס מילר: בבקשה.

ציון שבת: אנחנו, לא רוצה להגיד סובל, אבל מי שסופג את כל הבעיה הזו במלוא עוצמתה זה אנחנו, מי שמטפל במורים במערכת.

ציון שבת: מכיוון שבכל שנה, אגב, זה כבר, אני מכיר את המערכת הזו כבר שמונה שנים וזה אותו הדבר כל הזמן, אותן תלונות, אותו הדבר, אנחנו עשינו שיפורים מאוד מאוד גדולים בתהליכים, כי זה היה, לא רוצה להגיד את המילה בלגאן, לא אומרים את זה בכנסת, אבל זה היה אי-סדר טוטאלי במערכת, ואנשים שובצו על-פי כל מיני מפתחות שהם לא באמת מפתחות מקצועיים ולא לפי מפתחות הוגנים.

ציון שבת: אני אומר את זה בעדינות ובשנים האחרונות נעשה לפחות צדק, הייתי אומר, מכיוון שסוף סוף אנשים, אמנם חלק גדול לא משתבץ כי אין מקום, אבל משתבצים.

קריאה: אני רוצה לשאול כמותית, שאלת מידע, אדוני היושב ראש.

אלכס מילר: על זה בדיוק אני רוצה לשמוע עכשיו.

אלכס מילר: אני רוצה לשמוע מבחינת המספרים.

אלכס מילר: ממתי התחיל הסדר?

ציון שבת: אני מעריך שאנחנו כבר שלוש או ארבע שנים.

אלכס מילר: שלוש ארבע שנים יש סדר?

ציון שבת: כן.

ציון שבת: סדר, סוף סוף, עם מה שקיים.

אלכס מילר: יש סדר?

אלכס מילר: מבחינת הקליטה, מבחינת מנגנון הקליטה, אני רוצה לשמוע מבחינת ההיבט של הנתונים.

קריאה: עבדאללה יתאר את זה עכשיו, כי זה דברים שהתפתחו והוא הוביל אותם, בסופו של דבר, ועושה את זה בצורה מצוינת, אבל זה לא המקום להגיד את זה, אחר-כך.

עבדאללה חטיב: היושב ראש, מבחינת הנתונים, ברשותך.

עבדאללה חטיב: אני מנהל אגף חינוך במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: מבחינת הנתונים שקיימים בשנת הלימודים תשע"א, לשנת הלימודים שהסתיימה – סך-הכל בקשות שהוגשו למשרד החינוך, בקשות של מועמדים חדשים למשרד החינוך שרצו לעבוד במשרד החינוך, אנחנו מדברים על 6,920 בקשות.

עבדאללה חטיב: כלומר, אלו מורים עדיין לא קבועים במשרד החינוך, הם עבדו שנה או שנתיים, לא הגיעו לקביעות.

קריאה: מורים ומורות, הכוונה.

אלכס מילר: שאלה: זאת אומרת, אם עכשיו אני סיימתי לפני שנתיים-שלוש, אני כל שנה כביכול צריך להגיש בקשה לשיבוץ.

עבדאללה חטיב: נכון.

אלכס מילר: ואין לכם מנגנון נגיד בן-אדם שנגיד שלוש, ארבע, חמש שנים כבר אחרי שהוא סיים את לימודיו, עדיין לא עבד, הוא איפה שהוא מתקדם קדימה, או שהוא הולך אחורה?

עבדאללה חטיב: אני אסביר לך, היושב ראש, כי התנאים הם שונים.

עבדאללה חטיב: מסך הכל הנתון הזה, או המספר הזה, מהם גברים, אנחנו מדברים על כ- 707 מורים שהם גברים ואנחנו מדברים על 6,213 שהן נשים.

עבדאללה חטיב: בסך-הכל מגישי בקשות עבודה.

אלכס מילר: כמה הוגשו במגזר היהודי?

קריאה: אתה מתכוון שכולם שישה אלפים?

קריאה: כל המגישים?

קריאה: מורים ומורות?

אלכס מילר: סליחה, רבותיי.

אלכס מילר: סליחה.

אלכס מילר: תראו, זה לא מקצועי.

אלכס מילר: זה לא מקצועי.

אלכס מילר: לא מקצועי להגיע לכאן ללא נתונים.

אלכס מילר: אתה מגיע עם נתונים רק על המגזר, אני רוצה לשמוע מה קורה בכל הארץ.

אלכס מילר: מה, זה פעם ראשונה שאתם מגיעים לוועדת החינוך?

אלכס מילר: הרי הנתונים, תשמע, אם יש בעיה כללית בכל המדינה, מבחינת התקנים, ואנחנו עומדים מבחינת האחוזים, שיש בעצם פער כך וכך, אז אני יכול לקבל שהבעיה היא כללית.

אלכס מילר: אם אתה אומר לי – הבעיה היא ספציפית במגזר הערבי, אז אנחנו מחפשים פיתרון שם.

אלכס מילר: אם הבעיה היא כללית אז הבעיה היא כללית ואנחנו מנסים.

קריאה: אני לא אמרתי שהבעיה היא כללית.

אלכס מילר: אני שואל.

קריאה: הבעיה היא לא כללית.

קריאה: אין לנו בעיה במגזר היהודי.

אלכס מילר: תקשיב, אני שואל כרגע, מבחינת הנתונים הכלל ארציים.

אלכס מילר: רבותיי, זה דבר הכי פשוט שבעולם, להביא נתונים כלל ארציים.

אלכס מילר: מכלל הבקשות שהוגשו למשרד החינוך, יש כך וכך בקשות, כלל הבקשות מתוכם 6,900.

קריאה: אנחנו בעיצומה של עבודה עכשיו, אדוני.

חנא סוייד: על זה קיבלת תשובה.

חנא סוייד: אומר לך במגזר היהודי אין בעיה.

קריאה: אין בעיה.

חנא סוייד: יש איזון.

חנא סוייד: יש 7,000 ערבים.

קריאה: 90% נשים, 10% גברים.

עבדאללה חטיב: לגבי הנתונים של המגזר הערבי, אני רוצה להמשיך ולהגיד שסך-הכל משובצים ממגישי הבקשות בשנת הלימודים תשע"א, עומד על 2,847 מורים ומורות ששובצו, והם מהווים 41%, שני מגישי בקשות העבודה.

עבדאללה חטיב: כאשר אתה מפלח את הנתונים האלה, אתה למשל רואה שמחוז הצפון בסך-הכל המועמדים ששובצו במחוז הצפון שהם כ- 1,089, מהם גברים רק 12% והשאר הן נשים וכך היא התמונה בכל המחוזות.

עבדאללה חטיב: כלומר, אנחנו יכולים היום להגיד ש- 85% מהמורים ששובצו, המורים החדשים ששובצו במערכת החינוך במגזר הערבי, הן נשים.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להתייחס, היושב ראש, לגבי העלייה במספר המורים שנקלטו בשנתיים האחרונות.

עבדאללה חטיב: בשנתיים האחרונות, בשנת הלימודים תש"ע ובשנת הלימודים תשע"א, חלה עלייה במספר השעות שהוקצו לתלמידי המגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על תוספת שעות למגזר הערבי בכיתות א', ב', על תוספת של חמש שעות, על פיצול כיתות ג' לצמצום מספר התלמידים בכיתות ל- 32.

עבדאללה חטיב: במגזר הערבי, היושב ראש וחברי הכנסת, במגזר הערבי מסך הכל הכיתות שפוצלו, אנחנו מדברים על 75% מהכיתות שפוצלו במדינה, היו במגזר הלא יהודי.

עבדאללה חטיב: בחטיבת הביניים יש את התוספת של השעות שהן בין שבע לשמונה שעות תוספת לכל כיתה ז' ו- ח', ולכן חלה עלייה במספר המורים שנקלטו.

עבדאללה חטיב: אם אנחנו משווים עם הנתונים שהיו ב- תשס"ט, ב- תשס"ט, לא היה לנו קליטה יותר מ- 1,800 מורים ומורות שנקלטו.

עבדאללה חטיב: ב- תשע"א, אנחנו מדברים על עלייה של כ- 1,000 מורים, בגלל התוספת בשעות, שניתנה למגזר הערבי.

חנא סוייד: רגע, אלו נקלטו נטו.

חנא סוייד: כלומר, יש כאלו שיצאו.

עבדאללה חטיב: יש כאלו שיצאו.

חנא סוייד: אז זה הנטו, כן?

גאלב מג'אדלה: כמה פרשו לפנסיה?

גאלב מג'אדלה: ציון, כמה פרשו לפנסיה?

ציון שבת: אתם תופשים אותנו עכשיו שזה בעיצומו של התהליך.

גאלב מג'אדלה: ב- תש"ע כמה יצאו לפנסיה?

ציון שבת: ב- תש"ע יצאו, אני חושב, 250 מורים, משהו כזה.

גאלב מג'אדלה: יש התקדמות.

ציון שבת: כן, לא, אני חושב, יחסית, הכל יחסי.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים גם על נושא של העלאת איכות המורים שנקלטו במשרד החינוך.

עבדאללה חטיב: אנחנו בשנתיים האחרונות ולפי המדיניות שנקבע על-ידי השר, אנחנו פרסמנו נהלים חדשים לקליטת מורים שמתמקדים על קליטת מורים באיכות גבוהה, שמתבססת על הממוצע בתואר הראשון שלהם, על שנות הוותק במשרד החינוך ועל מבחן הבקיאות בשפה הערבית ואנחנו הצלחנו בשנתיים האחרונות לקלוט מורים שהם יותר איכותיים למערכת החינוך במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: יש לנו עוד תוכנית שאנחנו רוצים להפעיל החל משנת הלימודים תשע"ב.

עבדאללה חטיב: אנחנו יודעים שעיקר הבעיה מתחילה דווקא בבתי-ספר תיכוניים.

עבדאללה חטיב: לפי הנתונים שקיימים היום, כ- 30% מהבוגרים של בתי-הספר התיכוניים במגזר הערבי, הולכים להוראה.

עבדאללה חטיב: כלומר, אנחנו מדברים על נתח שהוא ענק, שפונה להוראה בגלל חוסר בהכוונה מקצועית, החל מבתי-הספר התיכוניים.

עבדאללה חטיב: בשנת הלימודים תשע"ב אנחנו מפעילים כפיילוט, בשותפות עם משרד ראש הממשלה ועם קו משווה, אנחנו מפעילים תוכנית פיילוט ב- 20 בתי-ספר, על-מנת לתת הכוונה מקצועית לתלמידי י"א ו- י"ב, לקראת האקדמיה הישראלית.

גאלב מג'אדלה: למה התמ"ת לא שותף לפרויקט הזה?

גאלב מג'אדלה: למה התמ"ת לא שותף לפרויקט הזה?

עבדאללה חטיב: משרד ראש הממשלה, במיוחד הרשות לפיתוח הכלכלי במגזר הערבי, היא ששיתפה אותנו בפרויקט הזה.

עבדאללה חטיב: אנחנו התחלנו ב- 20 בתי-ספר, אבל אחרי זה אנחנו רוצים להרחיב את הפרויקט הזה ל- 50 בתי-ספר.

עבדאללה חטיב: אנחנו רוצים לתת מענה לכלל התלמידים במגזר הערבי, במיוחד לבתי-ספר תיכוניים, בכל מה שקשור להכוונה מקצועית, אנחנו רוצים שהם ילכו למקצועות שיש בהם דרישה ולא רק להוראה.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להגיד שיש לנו הגבלה לגבי המכללות במגזר הערבי, אנחנו יודעים בדיוק מהי המכסה לכל מכללה במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: הבעיה הן לא המכללות במגזר הערבי, הבעיה היא של המכללות האזוריות, שעושים גם כן תלמידים, אתה יכול ללמוד כל מה שאתה רוצה שם ואתה יכול לעשות גם כן תעודת הוראה, אין לך שליטה על האוניברסיטאות, כי אדם יכול ללמוד באוניברסיטה ולעשות תעודת הוראה.

אלכס מילר: איפה באזוריות?

אלכס מילר: חוץ מאחווה, איפה לומדים עוד?

גאלב מג'אדלה: אורנים, סמינר הקיבוצים.

אלכס מילר: זה לא אזוריות.

קריאה: עמק יזרעאל.

גאלב מג'אדלה: דוד ילין.

אלכס מילר: זה מכללות להוראה, זה לא מכללות אזוריות.

עבדאללה חטיב: וגם בחו"ל, אנחנו צריכים לדעת.

אלכס מילר: עמק הירדן, בתל-חי, בכל המקומות האלו, מה לומדים שם?

גאלב מג'אדלה: לומדים.

עבדאללה חטיב: לומדים, למשל, תואר ראשון בסוציולוגיה ואחר-כך עושים לך תעודת הוראה באחד ממקצועות ההוראה.

עבדאללה חטיב: הולכים לאחת מהמכללות להכשרת מורים ועושים לך הסבה ואנחנו בשנתיים האחרונות, אנחנו עדים לכך שיש משפטנים ויש עובדים סוציאליים ויש שסיימו במקצועות שהם לא קשורים למשרד החינוך והם באים ועושים הסבה במסגרת המכללות להכשרת מורים.

עבדאללה חטיב: אם נצליח לעשות את הנושא, להוביל את הנושא של ההכוונה המקצועית, יחד עם תוספת השעות שהמשרד מקצה, אני חושב שאנחנו נצליח תוך תקופת זמן, לתת גם כן מענה לכלל המועמדים להוראה במגזר הערבי.

גאלב מג'אדלה: מה עם הקצאת מספר תלמידים בכיתה?

עבדאללה חטיב: אני דיברתי על זה שאנחנו התחלנו בשנת הלימודים תש"ע ביישום החוק, במגזר הערבי בכיתות ג', ז' ו- י', התחלנו.

עבדאללה חטיב: בכיתות ג' אנחנו מדברים על 75% מהכיתות שפיצלו בשלב החינוך היסודי, היו דווקא במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: בחטיבות הביניים אנחנו מדברים על 50%.

עבדאללה חטיב: לגבי הנושא של קליטת המועמדים.

עבדאללה חטיב: אנחנו השנה, כל הבקשות לעבודה הן בקשות מקוונות.

עבדאללה חטיב: כל מועמד להוראה יכול לראות את הניקוד שלו דרך האינטרנט, קיבל סיסמה.

אלכס מילר: טוב, זה ברור.

ציון שבת: זה לא היה ברור כל-כך זה חדש לגמרי.

אלכס מילר: לא, בסדר.

אלכס מילר: על זה אין ויכוח.

אלכס מילר: לפי מה שאני רואה, האחוזים משתנים, או כל שנה אתם מכניסים משהו כמו 40% מהבקשות, נכון?

עבדאללה חטיב: לא, לא.

אלכס מילר: אז נתתם מקפצה?

עבדאללה חטיב: בשנת הלימודים תשס"ט אנחנו דיברנו על לא יותר מ- 30%.

אלכס מילר: שאלה שנשאלת – נגיד יש לנו עכשיו, ממה שהוגשו השנה, 3,000 שיושבים בבית.

אלכס מילר: בשנה הבאה, אני מאמין, יהיו עוד יותר, 3,000, אפילו יותר.

עבדאללה חטיב: ויתווספו אחרים.

גאלב מג'אדלה: ויש לך לפני.

גאלב מג'אדלה: אל תשכח את זה.

אלכס מילר: אני יודע לספור.

אלכס מילר: השאלה אם אתם חשבתם על איזה שהוא מנגנון של הסבה מקצועית, האם חשבתם על איזה שהוא מנגנון משותף עם משרד התמ"ת, להשמה מקצועית של אותם אנשים, למקצועות שיכולים להיות נגישים יותר, נגיד, ממשרד החינוך?

ציון שבת: אדוני, זה הפוך.

ציון שבת: אנשים עושים הסבות ממקצועות אחרים אלינו.

אלכס מילר: אבל כבר יש להם תואר.

אלכס מילר: תקשיב, יש להם כבר תואר.

ציון שבת: לא, יש כאלה שיש להם תארים אקדמיים ועושים הסבה להוראה.

ציון שבת: ואין להם עבודה בדברים, במקומות אחרים.

ציון שבת: אנחנו צריכים להתקדם.

ציון שבת: יש לנו כאן את רכזת פרויקט נשים.

ג'מאל זחאלקה: שאלת הבהרה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב, לפני שידברו, אולי יתייחסו גם לשאלה שלי.

ג'מאל זחאלקה: אתה דיברת על 2,847 מורים חדשים.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה שתסביר לי מה זה חדש.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, האם מדובר באנשים שפעם ראשונה שהם נכנסים למערכת, או אתם העברתם מישהו מ-לא קבוע לקבוע והוא נחשב בעיניכם לחדש?

ג'מאל זחאלקה: אני מבקש לדעת מה הפילוח, כמה חדשים על אמת?

עבדאללה חטיב: אנחנו, כאשר אנחנו מתייחסים למורים חדשים, מורים שעדיין לא הגיעו לקביעות במשרד החינוך.

ג'מאל זחאלקה: שלוש שנים.

עבדאללה חטיב: זה שנתיים בחטיבת ביניים ושנה שלישית בשלב החינוך היסודי.

עבדאללה חטיב: אבל מתוך הנתח שאנחנו מדברים עליו, אנחנו מדברים על כ- 800 מורים שהם חדשים, ממש חדשים למשרד החינוך, בכל שנה.

ג'מאל זחאלקה: זה חדש ותיק.

ציון שבת: יש חדש ויש חדש ותיק.

אלכס מילר: יש 800 זה, 2,000 כרגע, משהו כמו 2,100 זה אנשים שיש להם כבר ותק.

ג'מאל זחאלקה: שלוש שנים, כלומר נכנסו חדשים למערכת, 800 מורים.

ג'מאל זחאלקה: זה הכל.

ג'מאל זחאלקה: כי 2,800 שאלתי – איפה הם?

ג'מאל זחאלקה: חיפשתי.

אלכס מילר: בבקשה, תציגי את עצמך.

סאוסאן תומא שוגחה: אני רכזת פרויקט נשים ותעסוקה ונשים נגד אלימות.

סאוסאן תומא שוגחה: אני לא רוצה לחזור על הנתונים ואני לא חושבת שצריכים לחזור על הנתונים עוד פעם, אבל צריך לציין ששיעור הסטודנטיות הערביות באוניברסיטאות נמצא בעלייה וזה הישג שהחברה הערבית צריכה להיות גאה בו.

סאוסאן תומא שוגחה: אבל 40% מהאקדמאיות והבוגרות של האוניברסיטאות במדינה הזו הן מובטלות, זו הבושה של המדינה וצריכה להתמודד עם הבושה הזו.

סאוסאן תומא שוגחה: יש בושה שהמדינה צריכה להתמודד עם הבעיה הזו.

סאוסאן תומא שוגחה: 11,000 מורות ערביות שהן מובטלות, אדוני, לעבדאללה חטיב יש נתונים שגם נציג משרד החינוך נתן לנו ביום העיון שלנו לפני חודשיים ואמר לנו ש- 14,000 בקשות היו במשרד החינוך במרץ 2011, גם בקשות שיבוץ חדשות, בקשות של העתק מקום עבודה.

סאוסאן תומא שוגחה: יש הרבה דברים.

סאוסאן תומא שוגחה: אבל 7,000 בקשות לשיבוץ חדש, רק פחות מ- 500 בקשות יטופלו והאחרים הם או העברה מדרום לצפון, או הגדלת המשרה.

סאוסאן תומא שוגחה: אלו התקנים שאתם עכשיו כאילו מתמודדים בהם.

סאוסאן תומא שוגחה: אני חושבת שיש כמה דברים שאנחנו צריכים לתקוף את הבעיה הזו ולתת פתרונות בנושא הזה.

סאוסאן תומא שוגחה: הבעיה שלנו זה מכיתה ב'.

סאוסאן תומא שוגחה: צריכים לתת בבתי-הספר שלנו הכוון תעסוקתי.

סאוסאן תומא שוגחה: ההכוון התעסוקתי זה לפתוח את כל הפוטנציאלים, האופציות האחרות לילדים ולתלמידים שהם צריכים ללמוד ולא רק הוראה.

סאוסאן תומא שוגחה: נכון שצריכים להעלות את הרמה של המכללות ואת רמת הסטודנטים להוראה, זה נכון.

סאוסאן תומא שוגחה: אבל מה שצריך זה גם לתת אפשרות עבודה ויש הרבה הרבה הרבה, אפילו מהנתונים של משרד החינוך ושל ועדת המעקב לחינוך הערבי, יש הרבה תקנים שהם חסרים.

סאוסאן תומא שוגחה: תקנים של 4,000 תקנים במשרות מלאה אם חסרים בבתי-ספר ערביים, 200 תקן פסיכולוגים חינוכיים, 250 תקן ליועצות חינוכיות.

סאוסאן תומא שוגחה: יש אפשרות של הסבות מקצועיות, יש אפשרות של להכניס תקנים, יש הרבה דברים שאנחנו צריכים לעשות.

סאוסאן תומא שוגחה: 11,000 אקדמאיות, 11,000 מורות שהן מחכות לשיבוץ בבתי-ספר, זה דבר שמשרד החינוך, אני חושבת, ומשרד התמ"ת, צריכים להשקיע בו.

סאוסאן תומא שוגחה: אני חושבת, אדוני היושב ראש, ההמלצה שצריכה לצאת מפה, היא שילוב ותוכנית, תוכנית ייחודית למשרד החינוך.

סאוסאן תומא שוגחה: כמו שהיה משרד החינוך יכול לעשות תוכנית לאנשי ובוגרי הייטק ומובטלים של הייטק, להכניס אותם לבתי-ספר יהודיים, 750 אנשי הייטק הכניסו אותם בתוך שלוש השנים האלו להכניס אותם לבתי-הספר היהודיים וזה עלה המון כסף לתקציב המדינה, יש אפשרות אחרת, בלי תקציב.

ציון שבת: כמה?

סאוסאן תומא שוגחה: 750 אנשי הייטק ומובטלים.

ציון שבת: תרדי ל- 150.

אלכס מילר: וגם אלה, נראה לי, בסוף רובם ברחו משם.

ציון שבת: כן, והרוב עזבו.

סאוסאן תומא שוגחה: עזבו כי זה לא מתאים להם.

סאוסאן תומא שוגחה: זה לא מתאים להם לעבוד בהוראה.

ציון שבת: זה לא אותו דבר.

סאוסאן תומא שוגחה: אבל יש אנשים שזה מתאים להם.

ציון שבת: רק לידיעתך, שם, מאחר והיה חוסר במורים למתמטיקה, ניסינו דרך זה לפתור את הבעיה, לא כדי לפתור פרנסה לאנשים.

סאוסאן תומא שוגחה: יופי.

ציון שבת: זה היה קטן וזה לא הצליח, רק שתדעי שזה נכשל.

סאוסאן תומא שוגחה: אבל זה עלה בכסף רב לתקציב המדינה.

סאוסאן תומא שוגחה: אני לא דואגת לתקציב המדינה, אבל אני חושבת שיש הרבה דברים שזה לא עולה כסף.

סאוסאן תומא שוגחה: להכניס מורות ערביות, שהן רוצות לעבוד כמורות, להכניס אותן לעבוד בבתי-ספר יהודיים.

סאוסאן תומא שוגחה: ואני חושבת שפה חברה שלנו בקרן אברהם יכולה לציין ולתת לכם נתונים על כמה סיפורי הצלחה יש להם.

סאוסאן תומא שוגחה: זה עמותה שמכניסה מורות ערביות ומורים ערביים לבתי-ספר יהודיים ויש הרבה הרבה הצלחות.

סאוסאן תומא שוגחה: אני חושבת, אדוני היושב ראש, ההמלצות שלנו בעמותת נשים נגד אלימות, זה: אחד, שיבוץ המורות הערביות בבתי ספר יהודיים, הסבות מקצועיות למורות הערביות, לשבץ אותן בהרבה דברים שחסרים במגזר ובחברה הערבית.

קריאה: בחברה היהודית.

קריאה: כמו מורים למוסיקה, למתמטיקה.

אלכס מילר: זה המלצות שלהן, לא שלך.

סאוסאן תומא שוגחה: אני התכוונתי להסבה מקצועית שאפשר לעשות הסבות מקצועיות בהייטק ובפרה-הייטק.

סאוסאן תומא שוגחה: אדוני חבר הכנסת, אני חושבת שיש אפשרות לעשות הסבה מקצועית בתחומים שהם חסרים כמו הייטק ופרה-הייטק ואחרון, אני חושבת שיש צורך רב לעשות תוכנית משולבת עם משרד התמ"ת ומשרד החינוך, להסבות מקצועיות וליצירת מקומות עבודה.

אלכס מילר: קרן אברהם, בבקשה.

דדי קומם: שלום, אני מנהל תחום החינוך, מיוזמות קרן אברהם.

דדי קומם: קרן אברהם, כידוע, עוסקת בנושאים האלה, אנחנו נמצאים פה בישיבות בנושאים שונים, בין היתר בנושא התעסוקה בחברה הערבית, גם תעסוקת נשים, מודל שריקאת חיה, הכל בשיתוף פעולה באמת עם המדינה וגם עם משרד החינוך, אנחנו באמת משתפים פעולה בתוכנית יה סלאם, תוכנית ללימוד שפה ותרבות ערבית.

דדי קומם: אני חושב שכדאי להציג את זה פה, כי זה באמת סיפור הצלחה.

דדי קומם: וזה, שוב, זה ביחד עם משרד החינוך.

אלכס מילר: אנחנו כאן לפתור בעיות.

דדי קומם: אני מציג פתרון.

דדי קומם: הבעיה היא שמציגים פתרונות לא כתוכנית ולא כמדיניות וזה נאמר פה על-ידי כל הצדדים, כולל על-ידי משרד החינוך ואני מבקש שתתפרצו לדבריי אם אני טועה.

דדי קומם: אבל יש מעל 100 מורים שבשנים האחרונות שולבו במגזר היהודי, שולבו בחינוך היהודי בהצלחה בלתי רגילה.

דדי קומם: גם עובדים, במשרה מלאה.

דדי קומם: נאמרו פה דברים.

דדי קומם: יש מחסור במורים במגזר היהודי, בחינוך היהודי.

דדי קומם: זה לא שאנחנו, משרד החינוך יושב ואומר – אני לא יודע, כנראה שאין בעיה במגזר היהודי.

דדי קומם: לא, יש מחסור במורים, ודאי ובוודאי שיש מחסור במורים טובים ומר שבת, אני בטוח שההתמודדות היום-יומית עם מורים שהם בעצם לא מלמדים כי הם לא טובים ובכל-זאת משלמים להם, היא התמודדות למספר שנים שצריך להתמודד אתה.

דדי קומם: אבל תכנון מדיניות זה אומר איך מביאים את המורים הטובים שיישארו במערכת, יקבלו משכורת ויבצעו את העבודה שלהם.

דדי קומם: יש פה הזדמנות לשלב מורים שהם עם הכשרה ועם ניסיון ויכולים להשתלב במקום שבו יש מחסור במורים בכלל ובמורים איכותיים במיוחד.

דדי קומם: זאת נקודה אחת.

דדי קומם: דבר שני, תקנו אותי אם אני טועה, אני חושב שלא מדברים פה על תיכון.

דדי קומם: זאת אומרת, גם אתם אמרתם, אנחנו לא מדברים על תיכון כרגע.

דדי קומם: כל הנתונים לא כוללים תיכון.

ציון שבת: לא, הנתונים לא כוללים תיכון.

דדי קומם: אני לא כל-כך מבין למה.

דדי קומם: זאת אומרת, אני חושב שזה צריך לדבר על כל המערכת.

ציון שבת: הנתונים האלה לא כוללים תיכון, למה אתה לא מבין?

דדי קומם: אני חושב שצריך להבהיר את זה ולהביא את הנתונים כולם.

ציון שבת: בתיכון יש בערך 700 בעלויות.

ציון שבת: צריך לרכז את זה.

דדי קומם: בסדר, הבעיה היא בעיה של החברה שלנו, וגם של החברות של החברה היהודית, של החברה הערבית.

אלכס מילר: השאלה אם הנתונים האלה הם יעילים מבחינת הפיתרון.

ציון שבת: לא חושב.

דדי קומם: במכללות ובאוניברסיטאות מוכשרים מורים לכל השלבים של החינוך, אז אני חושב שגם הפיתרון צריך להיות פיתרון שהוא מתייחס לכל הרבדים.

דדי קומם: דבר נוסף שחייבים לתקן פה, אני חושב שהנתונים פה הם מאוד ספציפיים.

דדי קומם: הרבה מורים לא מבקשים.

דדי קומם: מסיבות שונות, אני לא חושב שזה המקום להתחיל לדון בהם, הרבה מורים כבר לא מבקשים להשתלב במערכת, הם יודעים שאין להם סיכוי, הם כבר מזמן לא משתלבים ואני יכול לומר שאנחנו ביחד עם משרד החינוך, כשחיפשנו את המורים הטובים ללמד בבתי-ספר יהודיים, לפני שפנינו למורות ולמורים שרק יצאו מהמכללות ומכל המוסדות להכשרה למורים, אנחנו קודם כל הסתכלנו ברשימות של משרד החינוך.

דדי קומם: קשה מאוד להסתכל ברשימות האלה.

דדי קומם: קשה מאוד להבין מי מחכה למשרה, מי פנה מתי, והדבר החשוב ביותר, עשרות עשרות, שהם בכלל לא מופיעים ברשימות האלה.

דדי קומם: הם אומרים לנו – אנחנו מזמן לא פונים.

דדי קומם: אבל הם צריכים להופיע במספרים האלה.

דדי קומם: צריך לדעת כמה מורים יש שהם מחוסרי עבודה בכלל, ובוודאי מחוסרי עבודה בהוראה.

דדי קומם: זאת אומרת, הם לא מצאו עבודה חלופית, ואלו נתונים שצריך לדבר עליהם.

דדי קומם: אני חושב שהפער הוא הרבה יותר גדול.

אלכס מילר: אנחנו צריכים להתקדם כי אני צריך כבר עוד מעט לסיים כאן.

דדי קומם: אני אסיים פה.

דדי קומם: תודה, היושב ראש.

אלכס מילר: שאלה שצריכה לקבל כאן תשובה זה על העניין באמת של שילוב אותם המורים במגזר היהודי, עד כמה בכלל העניין הזה בטיפול ועד כמה אתם רואים את זה לנכון, אם בכלל, ואיך הדבר הזה הולך להתבצע.

אלכס מילר: מה בעצם המדיניות סביב העניין הזה?

אלכס מילר: כי באמת חסר ואנחנו רק לא מזמן היה לנו כאן ישיבה על כל הנושא של המורים שהם מורים מחליפים, שבעצם יש חוסר וכל הזמן הטענה הזאת עולה, שיש חוסר ותמיד צריך להשלים ואין מאיפה ומחפשים בנרות מורים לכל מיני תקופות, אם זה תקופות קצרות, אם זה תקופות ארוכות וזה רק בעניין של המחליפים, אני כבר לא מדבר על הקבועים.

אלכס מילר: אני יודע שלפחות אצלי, באריאל, יש שם איזה 12, 13 מורים שחסרים.

אלכס מילר: בבית-ספר אחד.

אלכס מילר: אז האם זה המצב רק בעיר מסוימת, עם בית-ספר אחד?

אלכס מילר: אני אומר באופן כללי.

קריאה: לא בטוח שילכו לאריאל.

אלכס מילר: עדיף לשבת בבית בלי עבודה?

אלכס מילר: זה גם נקודה.

אלכס מילר: אני אומר שאם זה תמונה רק איפה שאני גר, רק במקום אחד, אני חושב שבכל הארץ אנחנו מסתכלים בכלל על כל התמונה הכללית, אז כן קיימת בעיה וניתן למצוא פתרונות אבל השאלה אם זה איפה שהוא שם, כי אני גם שמעתי שר מצהיר על העניין הזה, שיש שילוב.

אלכס מילר: אז איפה אתם עומדים בעניין הזה?

אלכס מילר: בבקשה.

עבדאללה חטיב: אנחנו, היושב-ראש, אנחנו מלפני ארבע שנים התחלנו בתוכנית פיילוט שהיא במחוז המרכז, בשיתוף עם מכון מרחבים, אנחנו התחלנו בקבוצה של 50 מורים היום אנחנו מדברים על כ- 300 מורים שהם משובצים בבתי-ספר במגזר היהודי ולא רק במחוז המרכז, אנחנו מדברים על מחוז צפון, חיפה, תל-אביב.

אלכס מילר: 300, בסדר.

אלכס מילר: מה התוכנית שלכם לשנה הבאה?

אלכס מילר: יש לכם בערך מספר שאתם מתכוונים לקלוט, מורים במגזר היהודי?

אלכס מילר: היו לכם 50, התקדמתם, 300.

עבדאללה חטיב: יש יוזמות מקומיות.

עבדאללה חטיב: יש יוזמות מקומיות של מחוזות.

עבדאללה חטיב: להגיד לך שיש תכנון ארצי, תוכנית ארצית של המשרד?

עבדאללה חטיב: אין תוכנית ארצית של המשרד.

אלכס מילר: OK, בסדר.

דדי קומם: ברשותך, היושב ראש, רק כדי לענות לך על השאלה, מפי מנכ"ל המשרד, מפי השר.

אלכס מילר: כן, בבקשה.

דדי קומם: ההחלטה הזאת לשלב מורים, גם התוכנית של מכון מרחבים וגם התוכנית של קרן אברהם, אנחנו רואים למשל שקרן אברהם זו תוכנית עם משרד החינוך.

דדי קומם: המנכ"ל אומר זה ימשיך ויתרחב, בפועל, לא הקצו את השעות ועכשיו רוצים לקצץ בשעות.

אלכס מילר: לא, אבל זה לא עניין של שעות.

דדי קומם: מקצצים בשעות, זאת אומרת מפטרים.

אלכס מילר: לא, אבל אם יש מקום למורה, מה קשור לשעות?

דדי קומם: אני מסביר.

קריאה: חסר מורה ביישוב היהודי.

קריאה: יש שעות.

דדי קומם: אז אומרים – לא צריך את המקצוע.

דדי קומם: זאת אומרת, עכשיו בבתי-ספר יהודים, אני אומר לך מהשטח.

דדי קומם: בבתי-ספר יהודים, במחוז הצפון וחיפה, בימים אלה אני מקבל אס.

דדי קומם: אם.

דדי קומם: אסים עכשיו.

דדי קומם: עכשיו משרד החינוך מודיע שהוא מצמצם כי אין לו את השעות לתת, זאת אומרת שהמורות האלה שמצליחות וקיבלו בקשות מבתי-הספר היהודיים לחנך, לרכז שכבה, ללמד מקצוע נוסף שהן מוכשרות בו, קיבלו מהמנהלים בקשה, משרד החינוך מפטר אותן.

קריאה: בשביל זה אנחנו כאן.

אלכס מילר: קח אוויר, תירגע.

אלכס מילר: את הנושא הזה הבנו ואני מציע שצריך לחלק את העניין הזה.

אלכס מילר: לחלק את העניין הזה צריך לשני צדדים – צד אחד זה קיצוץ, זה קיצוץ במערכת החינוך בשעות, ואת זה אנחנו מבינים.

אלכס מילר: צד שני, איפה שאין קיצוץ, אם יש צורך במורה למתמטיקה, אף אחד לא מקצץ מהשעות של מתמטיקה לילדים.

אלכס מילר: השעות הם חייבים לקבל לפי החוק ואם יש שם מורה שחסרה, ואפשר לקלוט אותה, זו בעיה אחרת.

אלכס מילר: על זה אנחנו לא מתווכחים.

דדי קומם: אני מסכים אתך.

אלכס מילר: תודה שאתה מסכים אתי, תודה רבה.

דדי קומם: יש בעיה שלא לוקחים מורים ערבייה ללמד מתמטיקה.

אלכס מילר: תודה רבה.

דדי קומם: זה עניין של מדיניות.

דדי קומם: תוכנית.

דדי קומם: מקצצים איפה שאין תוכנית.

אלכס מילר: מרכז מוסאוא, אחרון הדוברים ואז נסכם, בבקשה.

א. חדאד: אני מרכז מוסאוא.

א. חדאד: אני לא ארבה בדיבורים כי הטענות כבר הועלו פה.

א. חדאד: פשוט אני משווה את ענייננו למקצוע שאני בא ממנו.

אלכס מילר: משפטים?

א. חדאד: כן.

א. חדאד: עריכת-דין.

א. חדאד: אז יש לנו מין משפט כזה שהמקצוע שלנו הפך להיות אבטלה סמויה.

א. חדאד: העניין מאוד דומה.

אלכס מילר: יש יותר עורכי-דין בתל-אביב מאשר בכל יפן, דרך אגב.

א. חדאד: נכון.

א. חדאד: אז העניין פה מאוד דומה וההבדל המהותי וזה מהווה פיתרון בעצם שעריכת הדין היא שוק חופשי.

אלכס מילר: נכון.

א. חדאד: ענייננו פה הוא תחת שליטת משרד החינוך.

א. חדאד: ומשרד החינוך, האמת שיש לו את הכלים וכבר נאמרו פה הרבה דברים.

א. חדאד: רציתי רק להתמקד בנקודת השיבוץ בבתי ספר יהודיים, מה זה יגרום, חוץ מפיתרון הבעיה של 11,000 וזה המון, גם זה האמת שעם מרכזנו ואנחנו שמים דגש על העניין הזה, מאוד מגשר בין שני העמים.

א. חדאד: אנחנו חיים בתקופה של גזענות עכשיו.

א. חדאד: אם נתמקד בנושא הזה, גם מנקודת מבט זו, אז זה יפתור את הבעיה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: רבותיי, לסיכום, קודם כל, אנחנו רוצים לברך את משרד החינוך על כך שהמספרים שהם המספרים שאתם הצגתם בפנינו מצביעים על הליך שהוא חיובי.

אלכס מילר: ממה שאנחנו חוששים, זה שבעצם זה הולך להצטמצם ולחזור לאותם מספרים שהיו קודם ואת זה אפשר למנוע וצריך למנוע.

אלכס מילר: לשם כך צריך לנקוד בכמה צעדים.

אלכס מילר: זה לא יקרה על-ידי דרישה של שר כזה או אחר, זה צריכה להיות פה איזו שהיא תוכנית מגובשת עם כמה משרדים.

אלכס מילר: המספרים שהבאתם לנו ש- 80% מאותם הבוגרים הם הולכים לכיוון ההוראה, המספרים האלו צריכים להשתנות.

אלכס מילר: ומה זה אומר?

אלכס מילר: צריכה להיות פה מדיניות של שינוי בעניין של רצון בקבלת מקצוע לחיים, וזה אומר שצריך לבדוק אפשרות כמו שציינתם כשהתחלתם עם הפרויקט הזה בבתי-הספר, כך גם בכל מה שקשור במוסדות להשכלה גבוהה.

אלכס מילר: אם יש אפשרות ויש פרויקטים כאלו של תמ"ת ושל התעשיות שכבר מרגע של פתיחת המסלול יש מקומות עבודה מובטחים לבוגרים וקיימים כאלו מסלולים ואני חושב שגם היום התעשייה מחפשת ויש חוסר באנשים בתעשייה, אם זה בהייטק, אם זה בלואו-טק ובתחומים אחרים, ויש תחומים רבים שאפשר לקלוט ואני בטוח שעם אותם צעירים שבאמת הכוונה היא שיש כאלו שאין מה לעשות, רבותיי, אנשים רואים עצמם כמורים, כשליחות, ומה שלא תעשו, הם ילכו להוראה, כי זה מה שאצלם בלב.

אלכס מילר: אבל יש כאלו גם שהולכים לשם בגלל שהם רוצים לעבוד ולהתפרנס.

אלכס מילר: שם אני מבקש שתנסו להצביע ולמצוא את אותם האנשים שכמו שציינתם שרק עכשיו אנחנו ראינו שיש 3,000 מכל אותן הבקשות, שכנראה שנשארו בבית, אפשר לבדוק עם התמ"ת אם הם מוכנים לפתוח תוכנית הסבה מסונכרנות עם התעשייה, אנחנו במושב הבא נעלה את הצעת החוק שתעשה סדר בכל מה שקשור לחינוך לתעשייה והכשרה מקצועית על-ידי הקמת מועצה מסודרת לעניין הזה, שתהיה רגולאטור, וכך לדעתי גם יהיה אפשר לעשות סנכרון עם התעשייה.

אלכס מילר: אם הצלחתם לקלוט 300 מורים במערך של בתי-הספר במגזר היהודי, אני חושב שכן, העניין הזה חייב להיות מגובה על-ידי פעילות מתוכננת בצורה הרבה יותר מסודרת, זאת אומרת שכשאנחנו עושים ישיבות, שתהיה איזה שהיא מפה לקליטה וזה לא צריך להיות ספונטאני וזה לא צריך להיות על-ידי רצון כזה או אחר.

אלכס מילר: כי היום, לפי מה שנראה שהשר כן ראה לנכון לקדם את העניין הזה וקיבל החלטה, מחר יבוא לנו מישהו אחר ואז העניין הזה פשוט לא יקודם.

אלכס מילר: אז מבחינתי, היו חסרים לנו כמה נתונים כאן בוועדה, אני מקווה מאוד שלישיבה הבאה אתם תוכלו להגיע עם כל הנתונים הנדרשים, תעברו על הפרוטוקול, הצבענו על כל מיני אפשרויות.

אלכס מילר: יש פרוטוקול, אתם תקבלו פרוטוקול בצורה מסודרת.

אלכס מילר: מבחינתי, אנחנו נמשיך לעקוב אחרי הפעילות הזו.

אלכס מילר: לא יעלה על הדעת, רבותיי, וזה לא רק במגזר הערבי, לא יעלה על הדעת שהמדינה ששואפת לצמיחה כלכלית ואנחנו כולם יודעים שהמשאב העיקרי במדינת ישראל לצמיחה כלכלית זה בוגרי אקדמיה, שאותם אנשים שבעצם מסיימים ומקבלים תארים אקדמיים, יושבים בבית.

אלכס מילר: תודה רבה, הישיבה הזו נעולה.