ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 519, 2011-07-20 08:45

חיים כץ: בוקר טוב, היום יום רביעי בשבוע, י"ח בתמוז, ה-20 ביולי 2011.

חיים כץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה והרווחה והבריאות.

חיים כץ: הנושא-הצעת חוק שירות המדינה (גמלאות)(תיקון מספר 52), התשע"א-2011, פרוטוקול מספר 519.

חיים כץ: מונחת בפנינו מעין הסכמה בין האוצר וההסתדרות על הסכם גמלאות של עובדי מנהל מקרקעי ישראל.

חיים כץ: אני הייתי רוצה, לפני שאנחנו מאשרים אותו, אחרי כל הקראה של כל סעיף, רוצה הסבר של האוצר לסעיף, וחשוב לי שההסתדרות תקשיב.

חיים כץ: לא שאני הולך לקבל את ההסכם כמות שהוא.

חיים כץ: כנסת ישראל היא לא חותמת גומי, לא של ההסתדרות ולא של האוצר.

חיים כץ: שיהיה ברור לכם.

חיים כץ: כנסת ישראל היא לא חותמת גומי, לא של ההסתדרות ולא של האוצר.

חיים כץ: יחד עם זה, יקריאו סעיף סעיף והאוצר יסביר את הסעיף וההסתדרות תקשיב ותגיד אם אכן זה מה שסוכם.

חיים כץ: כשיהיה לי מה להעיר, אני אעיר.

חיים כץ: אם מישהו אחר ירצה גם לדבר ולהתערב, ירים את ידו, יקבל זכות דיבור, יוכל להגיד מה שהוא רוצה.

חיים כץ: בבקשה.

נועה בן שבת: הצעת חוק שירות המדינה (גמלאות)(תיקון מספר 52), התשע"א-2011 הוספת פרק ג(2) 1.

נועה בן שבת: בחוק שירות המדינה (גמלאות) (נוסח משולב), התש"ל-1970 (להלן-החוק העיקרי), אחרי פרק ג1 יבוא: " פרק ג'2: הוראות מיוחדות בעניין עובד רשות מקרקעי ישראל.

נועה בן שבת: הגדרות 63יג.

נועה בן שבת: בפרק זה - "המדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

נועה בן שבת: "המדד החדש" – מדד חודש דצמבר של השנה שקדמה לחודש העדכון.

נועה בן שבת: "המדד הקודם" – מדד חודש דצמבר של השנה שקדמה לחודש העדכון הקודם, ולעניין העדכון הראשון - מדד החודש שקדם לחודש שבו חל מועד תחילת השירות ברשות.

נועה בן שבת: "הסכם סיום העבודה במינהל" – הסכם קיבוצי מיוחד בדבר סיום עבודה במינהל מקרקעי ישראל, בין מדינת ישראל לבין הסתדרות העובדים הכללית החדשה, שנחתם ביום י"ד באייר התשע"א (18 במאי 2011).

נועה בן שבת: "חודש העדכון" – חודש ינואר של כל שנה, ולגבי שנת הפרישה – החודש שבו חל מועד הפרישה.

נועה בן שבת: זאת אומרת, בשנת הפרישה לא יהיו שני עדכונים, אלא יהיה רק את העדכון של מועד הפרישה.

נועה בן שבת: "מועד המעבר לרשות" – כהגדרתו בהסכם קיבוצי מיוחד בדבר תנאי עבודה ברשות מקרקעי ישראל, בין מדינת ישראל לבין ההסתדרות הכללית החדשה, שנחתם ביום י"ד באייר התשע"א (18 במאי 2011).

נועה בן שבת: מדובר פה בשני הסכמים, אחד לגבי תנאי עבודה, פה מוזכר, ובו מופיע מועד המעבר, הוא השני לגבי סיום יחסי העבודה.

נועה בן שבת: "מועד תחילת השירות ברשות – מועד תחילת שירותו ברשות של עובד הרשות.

נועה בן שבת: "עובד הרשות" – עובד המדינה, שהתמנה למשרה בתקן ברשות.

נועה בן שבת: יש עובדים שיועברו לרשות, אבל לא יתמנו למשרה בתקן.

נועה בן שבת: הצעת החוק הזאת מתייחסת לעובדים שכן יתמנו בסופו של דבר למשרה בתקן.

נועה בן שבת: "הרשות" – רשות מקרקעי ישראל שהוקמה לפי סעיף 2 לחוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך-1960.

נועה בן שבת: "שנת פרישה" – השנה שבה חל מועד פרישתו מהשירות של עובד הרשות.

נועה בן שבת: "תוספות נוספות" – כל אחת מהתוספות המפורטות להלן, המשתלמת לעובד הרשות: גמול השתלמות א'.

נועה בן שבת: גמול השתלמות ב' גמול מינהל.

חיים כץ: מה זה גמול מינהל?

אסי מסינג: גמול מינהל זה גמול שלמיטב ידיעתי לפחות, גמול שמשולם לחלק מעובדי המינהל והוא ימשיך להיות משולם.

מיה פרי אלתרמן: עו"ד מיה פרי אלתרמן, יועצת משפטית של ההסתדרות.

מיה פרי אלתרמן: גמול מינהל זה תוספת מקבילה לגמול השתלמות ב' לעובדי מינהל.

חיים כץ: אבל יש כבר גמול השתלמות ב'.

חיים כץ: במינהל יש גמול השתלמות ג'?

מיה פרי אלתרמן: לא.

מיה פרי אלתרמן: עובדים מינהליים, אין להם גמול השתלמות ב'.

חיים כץ: הבנתי.

חיים כץ: אז זה רק לעובדים מנהליים.

מיה פרי אלתרמן: נכון.

חיים כץ: אז גמול מינהל הוא דירוג מנהלי.

מיה פרי אלתרמן: זה כנראה שם התוספת כפי שהוקראה.

אסי מסינג: למיטב ידיעתי זה שמו של הגמול כפי שהוא מוכר על ידי הממשלה כתוספת קבועה.

אסי מסינג: אני מוכן לבדוק את זה פעם נוספת.

חיים כץ: בבקשה.

יאיר אלגאווי: בגלל שבמינהל הולך להיות דירוג אחד.

חיים כץ: מה זה דירוג אחד?

חיים כץ: מהנדסים ופקידים יהיו באותו דירוג?

יאיר אלגאווי: דירוג אחד לכל עובדי המינהל.

חיים כץ: עם תקנים?

יאיר אלגאווי: ודאי.

חיים כץ: זאת אומרת, פקיד יוכל להגיע עד דרגה 7 ומהנדס יוכל להגיע עד דרגה 70.

יאיר אלגאווי: יש לוח תפקוד שזה נספח להסכם, אבל יש דירוג אחד, דירוג עובדי מינהל מקרקעי ישראל.

מיה פרי אלתרמן: יש דירוג אחד, אבל יש שמירה על הטבות דירוגיות במינהל.

חיים כץ: ומה יהיה עם עובדים חדשים שייקלטו?

מיה פרי אלתרמן: אותו דבר.

חיים כץ: יהיה להם את התוספות?

מיה פרי אלתרמן: עובדי מדינה הם עובדי מדינה.

חיים כץ: אין להם כלום.

חיים כץ: אחד השתחרר מהצבא, אין לו כלום.

חיים כץ: הוא יהיה רגיל?

מיה פרי אלתרמן: רגיל.

חיים כץ: אוקיי, טוב.

נועה בן שבת: תוספת הערבה.

נועה בן שבת: תוספת אחרת המשתלמת על משכורתו היסודית של עובד הרשות, אשר הוכרה על ידי הממשלה כתוספת קבועה לעניין תקרת המשכורת.

נועה בן שבת: "תקרת המשכורת" – שיעור משכורתו של עובד ה רשות בעד חודש העדכון, בצירוף התוספות האחרות המשתלמות בעד החודש האמור.

נועה בן שבת: "האחרות" אמור להיות הנוספות או הקבועות או התוספות שהן לא אחרות ולא קבועות.

חיים כץ: מה יש לך להגיד, מסינג?

אסי מסינג: הכוונה היא לתוספות האחרות המשתלמות בעד החודש האמור.

אסי מסינג: התוספות האחרות המשתלמות לפי הגדרה של תוספות נוספות.

אסי מסינג: אפשר לעשות בצירוף התוספות הנוספות למעשה.

נועה בן שבת: אוקיי.

חיים כץ: עכשיו אני רוצה הגדרה נוספת של תקרת משכורת ערב פרישה.

חיים כץ: תרשמי: שיעור משכורתו של עובד הרשות ערב פרישתו, בצירוף התוספות הנוספות המשתלמות בעד החודש האמור.

נועה בן שבת: אבל למעשה חודש העדכון הוא גם חודש הפרישה.

חיים כץ: יש הגדרות מדד.

חיים כץ: אני רוצה להגדיר את הפרישה.

חיים כץ: זה משכורת אחרת.

נועה בן שבת: אני חושבת שגם היום בעצם תקרת המשכורת היא מקבילה, בגלל שחודש העדכון הוא גם חודש הפרישה.

חיים כץ: מאחר וברור לי שאם אין בזה כלום, אז בטח זה לא מזיק והאוצר לא יתנגד.

אסי מסינג: בעיקרון, תיקון החקיקה הזה הוא השלמה של חלק מהמהלכים לצורך הקמת רשות מקרקעין ממשלתית שתנהל את מקרקעי ישראל.

חיים כץ: כמה זה עולה לנו, הקמת הרשות?

אסי מסינג: ההקמה של הרשות עצמה מבחינת הסכמי עבודה?

חיים כץ: כן.

חיים כץ: מה נתנו לעובדים שהם יסכימו לעבור להיות רשות?

אסי מסינג: אין לי כאן אומדן.

אסי מסינג: אפשר לברר את זה יחד עם הממונה על השכר.

אסי מסינג: אנחנו נבדוק את זה.

חיים כץ: למה הממונה על השכר לא בא?

אסי מסינג: מישהו מטעמו שאחראי על הרשות היה כרגע בישיבה אצל שר החינוך.

חיים כץ: זה יותר חשוב?

חיים כץ: תשמע, זה עבר שלשום ואני עושה את הדיון היום, כי חשבתי שזה חשוב.

חיים כץ: זאת אומרת, ישיבה אצל שר החינוך יותר חשובה?

אסי מסינג: ראשית, אני מתנצל.

חיים כץ: לא, אתה לא צריך להתנצל שהוא לא בא.

אסי מסינג: נבהיר את השאלות הנדרשות בהקדם.

חיים כץ: אני רוצה לדעת בדיוק כמה עלה למדינת ישראל המעבר של עובדי מינהל מקרקעי ישראל להיות רשות, בהגדרה.

חיים כץ: אני יכול להגיד לך כמה עלה לעובדי רפא"ל לעבור להיות חברה ממשלתית.

חיים כץ: 7.5 מיליארד שקל, פתיחה.

חיים כץ: עכשיו יש תוספות של גופים אחרים.

חיים כץ: אוקיי.

אסי מסינג: במסגרת הדיונים עם ההסתדרות, הוצגו שני ההסכמים.

אסי מסינג: ההסכם הראשון הוא הסכם סיום עבודה שמדבר על הסדרה של פרישה של חלק מעובדי המינהל במהלך תקופה קצובה, כמדומני של שלוש שנים ממועד המעבר, שבמסגרתה ניתן יהיה להחיל על עובדים פרישה.

אסי מסינג: זה חלק אחד מהרפורמה.

אסי מסינג: החלק השני זה החלק של קביעת הסדרי שכר שונים מהמקובל בשירות המדינה.

חיים כץ: במשק הישראלי בכלל.

אסי מסינג: אני לא יודע.

חיים כץ: עשית פה שילוב של פנסיה תקציבית ופנסיה צוברת.

חיים כץ: עשית שילוב שלא קיים בשום מקום.

אסי מסינג: השילוב כבר קיים היום.

אסי מסינג: גם לעובדי מדינה כיום ישנם רכיבי שכר שהם מופרשים לצוברת.

חיים כץ: בחשבון שנתי של זחילת שכר של 2% ריאלית בשנה?

אסי מסינג: רגע, רגע, אנחנו מערבבים שני דברים.

אסי מסינג: אני אסביר.

אסי מסינג: כבר היום במסגרת הסכם המעבר התקציבי צוברת, נכנסו רכיבים מסוימים לתוך פנסיה צוברת.

אסי מסינג: זה למשל רכיבי הוצאות ורכיבים אחרים שבגינם יש הפרשות.

חיים כץ: זה לא היום, זה מזמן.

חיים כץ: ההסכם הזה לא דומה למה שהיה.

אסי מסינג: לא, אני לא אמרתי שדומה.

אסי מסינג: אני רק מסביר.

אסי מסינג: שאלת שאלה ואני עונה.

חיים כץ: יש לך פה הסכם ייחודי.

אסי מסינג: שוב אני חוזר ואומר, ישנם היום לגבי עובדי מדינה שהם בפנסיה תקציבית, רכיבי שכר שהם מבוטחים בפנסיה צוברת.

חיים כץ: בעקבות?

אסי מסינג: זה חלק מהשינויים שנעשו כבר מ- 95', במעבר תקציבי צוברת.

חיים כץ: בעקבות?

אסי מסינג: בעקבות מה?

חיים כץ: ועדת בכר.

אסי מסינג: לא, לא קשור לוועדת בכר.

אסי מסינג: זה לפני.

אסי מסינג: הרבה לפני ועדת בכר.

אסי מסינג: הסכם מעבר תקציבי צוברת נחתם בשנת 99'.

אסי מסינג: ועדת בכר היתה ב-2005.

חיים כץ: מאה אחוז, אבל כמה יישמו ב-99'?

אסי מסינג: לגבי עובדי מדינה, היישום נעשה, הושלם במהלך 2001 או 2002.

חיים כץ: ואז הכניסו את אחזקת רכב לפנסיה צוברת?

אסי מסינג: חלק מהעניין, כן, הוצאות הרכב.

חיים כץ: אבל לפני זה הם קיבלו את זה לקופות גמל, לא?

אסי מסינג: לפני זה היה לקופות גמל.

חיים כץ: ואז, ברגע שסגרו את קופות הגמל, זה עבר לפנסיה.

חיים כץ: או לפני או אחרי.

אסי מסינג: זה חלק שהוא אינו רלוונטי לגבי עובדי המדינה.

אסי מסינג: זה נכון שחלק מעובדי המדינה שהפקידו בהפקדות - - -

חיים כץ: עבור החזר הוצאות הפקידו בשעות נוספות.

אסי מסינג: להם, התיקון הזה שאתה מדבר עליו, רלוונטי.

אסי מסינג: אבל זה תיקון שהיה ב-2008.

חיים כץ: אני רוצה שתביא לי דוגמאות, אם יש במשק הישראלי עוד קומבינציה כזאת של הסדר כזה.

אסי מסינג: אני אסביר.

אסי מסינג: לגבי חברת מע"צ,

חיים כץ: ההסכם הזה הוא הסכם מועתק ממע"צ?

אסי מסינג: כן, הוא מבוסס עם שינויים קלים על הסכם מע"צ, וזו היתה הסכמה שעל בסיסה נוהל המשא ומתן בין ההסתדרות לבין הממשלה, בהבנה שמודל מע"צ הוא המודל המתאים.

חיים כץ: הם לא הכירו את מודל רפא"ל?

אסי מסינג: מודל רפא"ל הוא מודל אחר, שלהבנתי הוא מודל חריג, שיש להניח שלא יחזור על עצמו.

מיה פרי אלתרמן: זה לא ייזקף לרעתי שאני לא מסתייגת מדברים שהוא אומר, נכון?

אסי מסינג: המקום השני שממנו המודל הזה מאומץ, אותו מודל מע"צ, זה במסגרת ההסכם שנעשה עם איגוד העיתונאים, וגם במסגרתו נעשה ניתוק מהשכר הרגיל וקביעת שכר רעיוני לצורך חישוב הקצבה בפנסיה תקציבית.

חיים כץ: אתה מוכן לחזור ולהסביר קצת יותר את הנושא של שכר רעיוני?

אסי מסינג: אנחנו בוודאי נסביר אותו.

אסי מסינג: אנחנו רק במילות הקדמה.

חיים כץ: מאוד חשוב לי שהממונה על השכר או מי מטעמו יהיה פה כשאתה מדבר על שכר רעיוני לפנסיה.

אסי מסינג: למה?

חיים כץ: חשוב לי.

חיים כץ: זה שהוא איננו פה והוא לא יכול להגיב על השכר הרעיוני - - -

אסי מסינג: אני מייצג כרגע בהקשר הזה את הממונה על השכר ואת אגף תקציבים במשרד האוצר.

חיים כץ: וזה בסדר שיהיה שכר רעיוני לפנסיה?

אסי מסינג: תיכף אני אסביר מהו השכר הרעיוני ואז נבין.

חיים כץ: אוקיי, בבקשה.

אסי מסינג: המונח שכר רעיוני, תלוי איזה תוכן הוא יוצק.

אסי מסינג: במסגרת ההסכמים שהושגו, הסכמי השכר, נעשה מעבר למעשה משכר המקובל בשירות המדינה הרגיל, לדירוגי שכר אחרים, כלומר טווח שכר רציף שיש בו מנגנונים מיוחדים להעלאת שכר שהם כוללים בין היתר מענקים שנתיים, שהם מבוססים על הישגים ועמידה ביעדים.

אסי מסינג: ההסכם עצמו למעשה מקנה כלים ייעולים חדשים לרשות מקרקעי ישראל.

אסי מסינג: הוא מעין ניסיון להעמיד מודל חדש בהקשר הזה, בשירות המדינה.

אסי מסינג: הנספח להסכם העבודה כולל הבנות שהושגו ביחס להשלכה שיש על התיקון למבנה השכר, על הסדר הפנסיה תקציבית לגבי עובדי מינהל מקרקעי ישראל שיעברו לרשות מינהל מקרקעי ישראל, או עובדי מדינה אחרים שיעברו לרשות מקרקעי ישראל, והסדר הפנסיה שלהם הוא הסדר פנסיה תקציבית.

אסי מסינג: התיקון הזה כמובן רלוונטי אך ורק למי שהסדר הפנסיה שלו הוא הסדר פנסיה תקציבית.

חיים כץ: אני חשבתי שהלאימו את קרנות הפנסיה.

חיים כץ: אמרו שמלאימים בגלל שיצרו הסכמים חריגים לוועד זה ולוועד זה ולוועד זה, וסוגרים את ההסכמים החריגים ונותנים לכל האזרחים במדינת ישראל אותו הסדר ואין אפליות ואין שום דבר.

חיים כץ: עכשיו בא משרד האוצר שאמר שההסתדרות מושחתת וגם באה ועשתה הסכמים כאלה וכאלה וכאלה, ועושה הסכמים ייחודיים.

חיים כץ: אני לא נכנס מה ייחודי בהסכם.

חיים כץ: אני נכנס לעצם עריכת הסכמים ייחודיים.

חיים כץ: יש לי פה שתי בעיות, אחת, מה זה שכר רעיוני.

חיים כץ: שתיים, מה זה הסכם ייחודי.

אסי מסינג: שיטת חישוב השכר בחוק הגמלאות מבוססת על השכר האחרון.

אסי מסינג: משמעות הדבר היא שכל הגדלת שכר של עובדים, שהוא שכר שאינו מותנה בתפקיד או בגורם כלשהו אחר, נכנס באופן אוטומטי לשכר הקובע, ועל בסיסו מחושבת הקצבה כשאותו עובד פורש.

אסי מסינג: מדובר בשיטה שהיא חריגה באופן יחסי במבנה הפנסיה היום במדינת ישראל, והיא נותרה אך ורק בפנסיה התקציבית.

אסי מסינג: לכן במסגרת הרפורמה, אם משנים את מבנה השכר, משמעות מתן תוספות שכר שהן אינן מותנות בתנאי כלשהו, בתפקיד או בגורם אחר, משמעות הדבר שהן נכנסות באופן אוטומטי לקצבה.

אסי מסינג: לכן אם רוצים לשנות את מבנה השכר ולתת תוספות עקב המעבר לרשות מקרקעי ישראל, ומצד שני לשמור על איזון ולא הגדלת הפנסיה בצורה שאינה סבירה,

חיים כץ: מה זה אינה סבירה?

אסי מסינג: שהיא מתן אותה תוספת במלואה לתוך הפנסיה.

אסי מסינג: אם למשל נותנים תוספת של 20 או 30 אחוזים בשכר, משמעות הדבר היא שלמחרת בבוקר, אם אותו אדם הולך לעולמו או שהוא יוצא לקצבה, הקצבה שלו גודלת באופן אוטומטי ב-30%.

אסי מסינג: אם נותנים תוספת שכר של 30%, משמעות הדבר היא שהקצבה גדלה ב-30%.

אסי מסינג: לכן השיטה המוצעת כאן מנסה להתמודד מצד אחד עם הצורך לשנות את מבנה השכר, ומצד שני לא לחרוג בצורה משמעותית בהגדלת הפנסיה.

חיים כץ: יש לזה תקדימים במשק הישראלי?

אסי מסינג: במעבר של מע"צ מיחידת סמך במשרד התחבורה לחברה ממשלתית, הוסכם על המודל שמוצע כאן.

חיים כץ: כמה עלה לנו הסדר מע"צ?

אסי מסינג: ההסדר הכולל מבחינת השכר, מבחינת הגדלת הפנסיה?

חיים כץ: כן, המעבר, כמה עלה לנו?

אסי מסינג: אינני יודע.

חיים כץ: תבדוק את זה.

חיים כץ: תשמע, ברור לי שהדיון לא ייגמר היום.

חיים כץ: לדיון מחר אני מבקש שתעמוד על זה שנציגי הממונה על השכר יהיו בדיון.

קריאה: בסדר גמור.

חיים כץ: אם לא, אני לא אקיים אותו.

נועה בן שבת: רק אם אפשר לשאול להבהרה.

נועה בן שבת: בעצם המשכורת האחרונה, אותן תוספות, הן לא ילכו לאיבוד, נכון?

נועה בן שבת: הן יישמרו באופן פנסיוני לעובדים, לא במסגרת הפנסיה התקציבית.

חיים כץ: לא בטוח.

חיים כץ: אנחנו עוד לא יודעים.

אסי מסינג: ההסדר אומר כך, שלגבי הפער בין השכר שמשולם לעובד בפועל לבין השכר הרעיוני כמו שכיניתי קודם לכן, שהוא למעשה השכר שלפיו תשולם הקצבה אילו אותו עובד היה פורש באותה עת, לגבי הפער ביניהם יש הסדר של הפרשות לקופת גמל לקצבה.

חיים כץ: למה שהם לא יעשו הפרשות רעיוניות?

אסי מסינג: הפרשות רעיוניות זה אומר שלמעשה בסופו של יום בודקים מה הפער בין השכר הקובע בסוף בפנסיה התקציבית לבין השכר בפועל, ורק על הפער הזה הוא יהיה זכאי לפנסיה תקציבית.

אסי מסינג: למעשה יש את השכר בפועל שישולם לעובד.

חיים כץ: זה קיים בעוד מקומות במשק הישראלי, השכר הרעיוני?

אסי מסינג: אני אסביר שוב מהו העניין הרעיוני.

אסי מסינג: הוא מקובל גם בצורה אחרת לגבי מורים ב"אופק חדש".

אסי מסינג: המודל הזה אומר שלמעשה לא כל הגדלת השכר נכנס לתוך המשכורת הקובעת שלפיה מחושבת הפנסיה התקציבית.

אסי מסינג: לצורך כך לוקחים את שכרו של העובד ערב המעבר לרשות, ואת אותו שכר תוחמים בהתקדמות של מדד פלוס 2.

חיים כץ: למה מדד פלוס 2 ולא מדד פלוס 1.5, או לחילופין מדד פלוס 3?

חיים כץ: אם אנחנו יודעים שזחילת השכר במשק היא בערך 2.5%, למה מדד פלוס 2 ולא מדד פלוס 2.5?

אסי מסינג: זחילת השכר 2.5, מתי?

חיים כץ: זחילה שוטפת של העובדים.

אסי מסינג: לקחו הנחה של קידום שכר.

אסי מסינג: ההנחה הזאת שוב, נמצאת במודל מע"צ שעליו התבססו.

חיים כץ: והיא נמצאת בעוד מודלים במשק הישראלי?

אסי מסינג: היא קיימת למשל באיגוד העיתונאים.

חיים כץ: היא לא קיימת יותר בשום מקום?

אסי מסינג: קיימת.

חיים כץ: איפה?

אסי מסינג: בקרנות הוותיקות שבהסדר.

אסי מסינג: תקרת התפתחות השכר הקובע בשיטת שנים אחרונות הוא בקרן ממוצע יחסית לשכר, מתפתחת לפי מדד פלוס 2%.

חיים כץ: יכול להיות שמשם לקחו את ה-2%?

אסי מסינג: לא.

אסי מסינג: אני לא חושב שיש קשר בין הדברים.

אסי מסינג: שם התפתחות השכר היא שונה לגמרי.

אסי מסינג: מדובר בחישוב של שכר ממוצע במשק, שיטת יחסית לשכר.

חיים כץ: אתה יכול להסביר את השיטה, איך מחשבים את השכר שם, 2% ריאלית בשיטת הממוצעים?

אסי מסינג: אפשר, רק להבנתי זה ייקח לפחות עד 10:15.

חיים כץ: זה מסובך?

אסי מסינג: כן.

אסי מסינג: חישוב השכר הקובע בקרנות הוותיקות שבהסדר, זה הסדר מסובך.

חיים כץ: אז למה עשיתם הסדר מסובך ולא פשוט?

אסי מסינג: במסגרת הצעת החוק הממשלתית שהוצעה בשנת 2003, הממשלה הציעה הצעה יותר פשוטה והיא הפכה להיות מעוכבת במסגרת החקיקה בכנסת.

חיים כץ: אני בעד לפשט דברים כמה שיותר פשוט.

אסי מסינג: ההצעה המקורית דיברה על שיטת ממוצע יחסית לשכר לכל הקרנות הוותיקות שבהסדר.

אסי מסינג: בסופו של יום, בקרנות שהן שלוש שנים אחרונות, מבוצע ממוצע משוכלל של שתי שיטות, שיטת שלוש שנים אחרונות לגבי זכויות שנקבעו עד אוקטובר 2003, לפי המשקל של זכויות שנצברו עד אוקטובר 2003, וממוצע יחסי השכר לפי משקל של זכויות שנצברו מאוקטובר 2003 ואילך.

אסי מסינג: לכן הממוצע המשוקלל של שניהם, הופך את השיטה קצת ליותר מורכבת.

חיים כץ: ומתי נבדק ה-2% ריאלי?

אסי מסינג: 2% ריאלי שם הוא לעניין החישוב של השנים האחרונות ועניין התפתחות השכר הממוצע במשק.

אסי מסינג: הוא נבדק בעת קרות אירוע מזכה.

חיים כץ: זאת אומרת בעת הפרישה לפנסיה.

אסי מסינג: כן.

אסי מסינג: נדמה לי שאין שום קשר בין השיטה ההיא לשיטה הזו, חוץ מהמספר 2.

חיים כץ: תשמע, ההסכם הזה יכול להיות הסכם מצוין.

חיים כץ: האם מפריע לך שזה יעלה ל-3?

אסי מסינג: כן.

אסי מסינג: זה סטייה מהותית מההסדר.

חיים כץ: למה?

אסי מסינג: כי זה מגדיל את ההתחייבויות בגידול עצמו, באחוז נוסף לעומת ה-2%.

אסי מסינג: זה סדר גודל של 50%.

חיים כץ: אז למה עובדים להעלאת המספר ל-3?

אסי מסינג: לא יודע, תשאל אותם.

חיים כץ: תשמע, אם אתה אומר שזה מעלה את העלויות של המדינה, כנראה שזה טוב להם.

חיים כץ: אז למה הם לא מסכימים?

אסי מסינג: אני לא יודע.

חיים כץ: טוב, אוקיי.

נועה בן שבת: עוד שאלה אחת לגבי העובד.

נועה בן שבת: האם יש פה גם הסדר לגבי עובד המדינה שעובר לרשות ועדיין לא מתמנה בתקן?

נועה בן שבת: מה הסדר הפנסיה שיחול לגביו?

אסי מסינג: עובד הרשות שאינו מתמנה בתקן, ההנחה היא שאותו עובד נשאר כעובד מינהל מקרקעי ישראל ואם הוא יסיים את העבודה, יש נדמה לי תקופת תפר של מספר חודשים, למעשה הוא בסוף של מינהל מקרקעי ישראל ונשארת לו השיטה הישנה, הקודמת.

חיים כץ: אוקיי, בואי נמשיך בהקראה.

חיים כץ: גמרנו את ההגדרות.

נועה בן שבת: משכורת קובעת של עובד הרשות 63יד (א) על אף ההגדרה "משכורת קובעת" שבסעיף 8, משכורתו הקובעת של עובד הרשות לעניין פרק ב', תהיה המשכורת הבסיסית כאמור בסעיף קטן (ב) כשהיא מעודכנת עד ערב פרישתו מהשירות לפי הוראות סעיפים קטנים (ג) עד (ט) וכפי שהיא מעודכנת לאחר פרישתו המשירות לפי הוראות סעיפים 9 ו-63יז.

חיים כץ: אפשר להסביר את זה?

אסי מסינג: למעשה פסקה קטנה (א) זו פסקת המבוא שאומרת שלמעשה למרות שההגדרה של משכורת קובעת בסעיף 8, אומרת שלמעשה היא המשכורת היסודית של העובד בתוספת התוספות הקבועות כפי שהן בערכן ערב קרות אירוע מזכה של העובד.

אסי מסינג: המשכורת הקובעת כאן תהיה מחושבת באופן אחר, שהיא מבוססת על המשכורת הבסיסית, שזו המשכורת כמו שאמרתי, ערב המעבר לרשות מקרקעי ישראל, בין אם הוא ממינהל מקרקעי ישראל ובין אם אותו עובד עבר משירות המדינה ממקור אחר.

אסי מסינג: מצלמים את אותה משכורת קובעת ערב המעבר, וכאן יש עכשיו את שיטת העדכון שלה במהלך תקופת עבודתו של העובד.

נועה בן שבת: (ב) משכורתו הבסיסית של עובד הרשות תהיה שיעור המשכורת, לרבות התוספות הקבועות, המגיע ערב מועד תחילת שירותו של העובד ברשות, לעובד אחר שדרגתו כדרגה שהיתה לו באותו מועד.

נועה בן שבת: לעניין זה, - "תוספות קבועות" – למעט קצובת הבראה וקצובת ביגוד.

אסי מסינג: כפי שאמרתי, ההסבר שנתתי לסעיף הקודם הוא כולל גם את הסעיף הזה.

אסי מסינג: רק לעניין קצובת הבראה וקצובת ביגוד, מדובר בתשלומים שמשולמים חד פעמיים בשירות המדינה.

אסי מסינג: הערכים שלהם ברשות מקרקעי ישראל יישארו אותו דבר כמו הערכים - - -.

חיים כץ: אתה יודע את הערכים של ביגוד?

חיים כץ: כמה משלמים ביגוד במינהל?

אסי מסינג: כמו בשירות המדינה.

חיים כץ: כמה משלמים בשירות המדינה?

אסי מסינג: באיזה דירוג?

חיים כץ: בדירוג החדש.

אסי מסינג: ישלמו את קצובת הביגוד וקצובת הבראה בערכה כפי שמשולמת בדירוגים בשירות המדינה.

אסי מסינג: אותו דבר.

חיים כץ: אם היית משלם השנה 70 שקלים ביגוד, כמה תשלם מחר בבוקר?

אסי מסינג: המספרים, נבדוק אותם, בהתאם לדירוגים.

חיים כץ: יכול להיות מצב שעובד בדירוג טכנאים שהיה בדרגה 39, ועובד בדירוג האחיד שהוא היה בדרגה 10 פקידים או 40 פקידים או אני לא יודע איך אתם קוראים לזה, שהשכר שלהם זהה, הם יהיו בדירוג המינהל?

חיים כץ: הם יהיו אותה דרגה, נכון?

אסי מסינג: הדרגה שם היא קצת שונה.

חיים כץ: יעשו להם המרות לדירוג.

מיה פרי אלתרמן: הנושא הזה נשאר לפי הדירוג הרעיוני של העובד.

חיים כץ: יהיה רעיוני?

מיה פרי אלתרמן: כן, מה שהסברתי קודם, שיש כמה הטבות.

חיים כץ: מה זה רעיוני?

חיים כץ: חשוב לי לדעת מה זה רעיוני.

חיים כץ: תשמעי, זאת ועדת העבודה, לצורך העניין, וחשוב לנו לדעת אם באוצר יש ב"כאילו".

חיים כץ: זה מה שחשוב לי.

מיה פרי אלתרמן: הרעיון היה לשמור על קשר לדירוגים וכל מיני הטבות, ובין היתר גם בהטבת הביגוד עדיין נשאר הקשר לדירוגים המקוריים.

חיים כץ: ואין הטבת ביגוד.

חיים כץ: ביגוד זה לא הטבה, ביגוד זה זכות מוקנית.

מיה פרי אלתרמן: אז בביגוד בודקים באיזה דירוג היית אמור להיות מדורג לו היית בדירוגים הרגילים.

חיים כץ: מה קרה במעבר?

חיים כץ: במעבר אין המרה שקל לשקל?

מיה פרי אלתרמן: אם היית בדירוג משפטנים, אז אתה נשאר בדירוג הרעיוני של משפטנים וממשיך לקבל ביגוד כמו משפטנים.

חיים כץ: אם היית בדירוג 19 משפטנים, לא יודע אם יש כזה מספר, אבל לא חשוב.

חיים כץ: עברת לדירוג המנהל, למספר 8.

חיים כץ: הקידום שלך בגלל שאתה משפטן, הוא יותר מהיר מאשר קידום של מישהו בדירוג האחיד, שהוא פקיד?

חיים כץ: עכשיו גם הסבלים, עובדי התחזוקה, הם גם באותו דירוג?

חיים כץ: יש דיפרנציאציה בין פז"מים (פרק זמן) לקידום?

מיה פרי אלתרמן: יש טבלת משכורת ויש את זכויות מסוימות ששמרנו לפי הדירוגים המקוריים.

חיים כץ: זה בסדר, זה עשית במעבר.

חיים כץ: ולמחרת בבוקר?

מיה פרי אלתרמן: גם למחרת.

מיה פרי אלתרמן: עובד חדש שמתקבל, משובץ בתוך טבלת המשכורת לפי התפקיד שלו.

חיים כץ: זאת אומרת, הוא "כאילו" בדירוג מינהל מקרקעי ישראל.

מיה פרי אלתרמן: הוא בדירוג מינהל מקרקעי ישראל.

חיים כץ: תסבירי את זה בצורה מסודרת לפרוטוקול, ואנחנו נשאל את חברנו מהאוצר אם גם הוא מתכוון למה שאת מדברת.

מיה פרי אלתרמן: ברשות מקרקעי ישראל נקבע לוח תפקוד עם שבע דרגות שכר.

מיה פרי אלתרמן: העובדים משובצים בלוח הזה לפי התפקיד.

מיה פרי אלתרמן: מעבר לזה, שמרו על הטבות וזכויות נוספות לפי הדירוגים, למשל גמול השתלמות, למשל ביגוד.

מיה פרי אלתרמן: הזכויות האלה ממשיכות להשתלם לפי הדירוגים בשירות המדינה ולפי טבלת המרה שעשינו ומצורפת כנספח להסכם הקיבוצי, שאומרת איפה כל עובד מדורג ביחס לדרגות המקוריות שלו.

חיים כץ: מה יש לך להגיד?

אסי מסינג: שוב, אנחנו מדברים רק על קצובת הבראה וביגוד.

אסי מסינג: הערכים שמשולמים בשכר יהיו אותו דבר כמו לשאר עובדי המדינה.

חיים כץ: מה עם ימי השתלמות בשכר?

אסי מסינג: ימי השתלמות בשכר אינם רלוונטיים לתיקון הזה.

חיים כץ: למה?

חיים כץ: עכשיו כולם בדירוג אחיד.

חיים כץ: אני יודע שבדירוגים מסוימים מקבלים מכסות אחרות של ימי השתלמות בשכר.

חיים כץ: מה אתם עושים עם זה?

מיה פרי אלתרמן: ימי השתלמות בשכר גם הולך לפי הדירוג הרעיוני מכיוון שלעובדים מנהליים בשירות המדינה - - -

חיים כץ: לא, הולך לפי הדירוג הקודם.

מיה פרי אלתרמן: זה הרעיוני.

חיים כץ: וכל זה מסכים הממונה על השכר?

מיה פרי אלתרמן: עלינו זה מקובל.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: עליכם זה מקובל, מצוין.

חיים כץ: טוב, תמשיכי.

נועה בן שבת: (ג) המשכורת הבסיסית תעודכן בהתאם למפורט להלן: לגבי עובד הרשות ששנת הפרישה שלו לא חלה בשנה הראשונה לשירותו ברשות, בעד תקופת שירותו החלה בין מועד תחילת שירותו ברשות לבין יום 31 בדצמבר של השנה שקדמה לשנת הפרישה – תעודכן המשכורת הבסיסית, אחת לשנה בחודש העדכון (בסעיף קטן זה – עדכון שנתי), לפי השיעור הגבוה מבין השיעורים המפורטים להלן, ובלבד שהמשכורת הבסיסית לאחר העדכון השנתי לא תעלה על תקרת משכורתו של העובד.

נועה בן שבת: שיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד הקודם, בתוספת שתי נקודות האחוז, ולעניין העדכון הראשון – שיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד הקודם, בתוספת 1/6 נקודת האחוז כשהיא מוכפלת במספר חודשי השירות שחלפו ממועד תחילת שירותו ברשות עד יום 31 בדצמבר של השנה שבה חל המועד האמור(בסעיף קטן זה – מספר חודשי השירות בשנה הראשונה ברשות).

נועה בן שבת: נקודת האחוז, ולעניין העדכון הראשון – 1/12 נקודת האחוז כשהיא מוכפלת במספר חודשי השירות בשנה הראשונה ברשות.

נועה בן שבת: לגבי כל עובד הרשות, בעד תקופת שירותו החלה בשנת פרישתו – תעודכן, ערב מועד פרישתו, המשכורת הבסיסית לאחר העדכון כאמור בפסקה (1) (בסעיף זה – המשכורת המעודכנת), לפי השיעור הגבוה מבין השיעורים המפורטים להלן, ובלבד שהמשכורת המעודכנת לאחר עדכונה לפי פסקה זו (בסעיף זה - המשכורת ערב הפרישה), לא תעלה על תקרת משכורתו של העובד.

נועה בן שבת: שיעור שינוי מדד החודש שבו חל מועד פרישתו של עובד הרשות מהשירות לעומת המדד הקודם, בתוספת 1/6 נקודת האחוז כשהיא מוכפלת במספר חודשי השירות שחלפו מיום 1 בינואר של שנת הפרישה או ממועד תחילת השירות ברשות, לפי המאוחר מביניהם, עד מועד פרישתו (בפסקה זו – מספר חודשי השירות בשנה האחרונה ברשות).

נועה בן שבת: 1/12 נקודת האחוז כשהיא מוכפלת במספר חודשי השירות בשנה האחרונה ברשות.

אסי מסינג: למעשה ההסדר כאן הוא אותה התקדמות שכר שדיברנו עליה.

אסי מסינג: לוקחים את המשכורת הבסיסית ומקדמים אותה לפי השיעור הגבוה מבין השיעורים המנויים כאן, ובכל מקרה במהלך העדכון, הוא לא עולה על תקרת המשכורת של העובד, שאני מזכיר, תקרת המשכורת זה למעשה השכר הקובע שהוא אותו שכר קובע שעל בסיסו משולם השכר בפועל אילו החוק היה ממשיך לחול באופן רגיל.

אסי מסינג: הוא מבוסס על המשכורת הבסיסית פלוס תוספות נוספות שהממשלה הכירה בהן לעניין אותה תקרת משכורת, ושזה למעשה התחליף של הכרה במנגנון של תוספות קבועות לפי סעיף 8.

אסי מסינג: למעשה יש לנו כאן שוב, את הגבוה מבין שתי החלופות כאן, וזה משתנה בין העדכון במהלך השנים שלפני שנת הפרישה לבין העדכון שבמהלך השנה האחרונה של העובד בשירות המדינה.

אסי מסינג: החלק הראשון מדבר על כך שמתפתח 2% ועוד מדד, שזה פסקה א של 1(א) או נקודת אחוז.

אסי מסינג: לגבי השנה הראשונה של הכניסה, סופרים כמובן את החודשים שבהם הוא נמצא ברשות מקרקעי ישראל.

אסי מסינג: כלומר, אם המעבר יהיה בחודש מרץ, אז ייחשבו רק החודשים ממרץ ואילך.

אסי מסינג: ההתפתחות היא התפתחות של מדד פלוס 2, אבל יש תקרה ויש רצפה.

אסי מסינג: הרצפה אומרת שבכל מקרה זה מעודכן באחוז אחד, כלומר במצב דברים שבו המדד הוא מדד שלילי, כך שה-2% פלוס מדד יורדים מאחוז, והתקרה היא תקרת השכר כמו שאמרתי, השכר של העובד בפועל.

אסי מסינג: ההבדל בין פסקה 1 לפסקה 2 מבחינה בין השנים שעד שנת הפרישה לשנים של שנת הפרישה.

אסי מסינג: בשנת הפרישה כמובן העובד מקבל את העדכון שחל עד חודש הפרישה שלו, ולא יותר מכך.

נועה בן שבת: אני רוצה לשאול משהו על התקרה.

נועה בן שבת: האם יתכן תיאורטית שהן יהיו נמוכות, בעצם שהם יפחיתו את התקרה בעצם, כי יכירו בפחות תוספות לעניין התקרה?

אסי מסינג: באופן עקרוני המנגנון שקיים לתקרת המשכורת הוא מנגנון זהה, המנגנון שקיים לעניין תוספות קבועות לפי סעיף 8 לחוק הגמלאות.

אסי מסינג: הצורך במנגנון מעין זה הוא בכך שיש למשל תוספות שהן יינתנו אך ורק במסגרת רשות מקרקעי ישראל, ולכן ההכרה בהן לפי סעיף 8 היא הכרה שאינה רלוונטית לכלל עובדי המדינה ולכן אין מקום להכיר.

אסי מסינג: המנגנון אינו מתאים.

אסי מסינג: לכן הממשלה, בדומה לכך שהיא רשאית לקבוע תוספות, ודרך אגב גם כבר היום היא יכולה לקבוע למשל שתוספת קבועה מסוימת תהיה תוספת קבועה מסוימת לחלק מהמגזרים ולא לכל המגזרים.

אסי מסינג: גם היום אפשר היה לקבוע שתוספת לא תחול במינהל מקרקעי ישראל.

חיים כץ: כן.

חיים כץ: מי אדוני?

עמי כהן: עמי כהן.

עמי כהן: אני יועץ חיצוני להסתדרות.

עמי כהן: יש לנו הערה פה בנושא הבדיקה אל מול התקרה.

עמי כהן: יש פה את הנושא של עדכון שנתי.

עמי כהן: הבדיקה שרשומה פה, היא בדיקה שנתית.

עמי כהן: זה בעצם דבר שמביא לפגיעה בעובד, ואני אסביר.

עמי כהן: לצורך העניין, המנגנון פה אומר שלוקחים איזה משכורת רעיונית ומריצים אותה עם מדד ועוד 2% והיא לא יכולה להיות גבוהה מהמשכורת בפועל.

עמי כהן: מה שכתוב פה, זה שאם הגענו למצב שהמשכורת בפועל באמת נמוכה יותר, אז אנחנו קופצים.

עמי כהן: נגמר הטור הזה של הרעיונית ואנחנו קופצים למשכורת בפועל.

עמי כהן: נניח שאותו בן אדם נתקע באותה משכורת, שלוש, ארבע, חמש שנים מסיבה כזאת או אחרת, העדכון הבא שלו יהיה מאותה משכורת שהוא נתקע בה לפני שלוש או ארבע שנים, כלומר, זה לא שני טורים שרצים במקביל וכל פעם לוקחים את הנמוך מביניהם.

חיים כץ: אתה מכיר את התקנון האחיד?

עמי כהן: מכיר אותו די טוב.

חיים כץ: של קרנות הפנסיה הוותיקות?

עמי כהן: כן.

חיים כץ: אנחנו פתרנו שם את הבעיה.

עמי כהן: זו הערתנו.

חיים כץ: העדכון יהיה 2% ריאלית אחת לשנה.

נועה בן שבת: בכל מקרה העדכון הוא תמיד כל שנה.

חיים כץ: הוא בא ואומר ככה, ותקן אותי אם אני טועה.

חיים כץ: היה לי שכר מסוים.

חיים כץ: קיבלתי תוספת שכר.

חיים כץ: בא בסוף השנה, בעדכון בינואר.

חיים כץ: עשו לי בדיקה לתוספת שכר, ראו שעליתי ב-7%.

חיים כץ: בפועל המדד עלה ב-3% ועוד 2%.

חיים כץ: הייתי צריך לעלות ב-5%.

חיים כץ: אמרו לי, מאה אחוז.

חיים כץ: אנחנו מעדכנים לך את השכר לפנסיה התקציבית ב-5%.

חיים כץ: 2% אתה פותח קופה חדשה, פנסיה צוברת.

חיים כץ: אתה תפריש על ה-2%, המעסיק יפריש על ה-2%.

חיים כץ: יש לך קופה.

נועה בן שבת: כי זו אותה תקרה.

חיים כץ: מה אני עושה מעל התקרה?

אסי מסינג: מעל התקרה אין שכר.

חיים כץ: מה יש מעל התקרה?

אסי מסינג: מעל התקרה אין כלום.

חיים כץ: מה אני עושה עם הכסף מעל התקרה?

אסי מסינג: אין כסף מעל התקרה.

אסי מסינג: המצב שבו מפרישים לקופת גמל לקצבה, הוא רק במצב שבו התקרה, כלומר השכר בפועל של העובד עולה על המשכורת הקובעת לפי חוק הגמלאות, כשהתקרה עולה, כשהשכר עולה.

חיים כץ: כן, כן, השכר עלה על התקרה ב-2%, על ה-2% האלה.

אסי מסינג: לא על ה-2%, על הפער בין התקרה - - -

חיים כץ: הפער הוא 2%.

אסי מסינג: לא, הוא לא 2%.

חיים כץ: אני אתקן.

חיים כץ: בטעות קיבלתי תוספת של 8%.

חיים כץ: המדד עלה ב-3% ולי מגיע עוד 2% ריאלי.

חיים כץ: 8% מול מינוס 5%, עליתי על התקרה ב-3%.

חיים כץ: על ה-3% האלה יהיו הפרשות לקופה ב', פנסיה צוברת.

חיים כץ: אני אפריש את חלקי, המעסיק יפריש את חלקי.

חיים כץ: יש לי קופה.

חיים כץ: לא עליתי חמש שנים בשכר.

חיים כץ: עשית את הבדיקה.

אסי מסינג: כל אותן חמש שנים, דרך אגב, יש עדיין הפקדה.

חיים כץ: איזה הפקדה?

חיים כץ: עכשיו חמש שנים לא עליתי בשכר.

חיים כץ: בשנה האחרונה של הפרישה קיבלתי תוספת של 7% והמדד היה אפס.

חיים כץ: מה אתה עושה לי עם הקופה?

חיים כץ: אני אומר שמאחר ולא עליתי שבע שנים, מגיע לי מדד פלוס 14%.

חיים כץ: אני יכול לעלות במדד פלוס 14%.

חיים כץ: אתה תקעת אותי במדד פלוס 2.

חיים כץ: בפרישה אני רוצה חשבון נוסף.

חיים כץ: יש לי פה סעיף, רשמתי אותו.

חיים כץ: אני רוצה חשבון נוסף כולל למקרים כאלה בודדים, חריגים.

אסי מסינג: נדמה לי שבדוגמא שאתה דיברת, התכוונת לדוגמא אחרת.

אסי מסינג: דוגמא שבה יש עניין של תקרה מול מדד פלוס 2, זה במצב שבו התקרה היא נמוכה יותר מההתפתחות של מדד פלוס 2, ולכן אין צורך בהפקדות.

חיים כץ: תקרה נמוכה.

חיים כץ: אני קיבלתי שכר פעם אחרונה, אני הייתי מתחת לתקרה.

חיים כץ: חמש שנים לא קיבלתי כלום.

חיים כץ: בפועל, אם הייתי עולה בשכר במדד פלוס 2, אתה לא היית מקצץ לי.

אסי מסינג: אבל אלמלא התיקון הזה היה חל, זו היתה המשכורת הקובעת שלך.

חיים כץ: בוא נגיד שני סוגי אנשים.

חיים כץ: יושב אסי, עובד באוצר.

חיים כץ: ההתקדמות שלו פצצה.

חיים כץ: חיים כץ, חבר כנסת, אין עליות שכר.

חיים כץ: שנינו הולכים למתכונת של מינהל מקרקעי ישראל.

חיים כץ: אני כל שנה אפס.

חיים כץ: אתה עולה כל שנה בשכר ריאלי של 2%.

חיים כץ: התקדמת במשך חמש שנים.

חיים כץ: התקדמת ב-2% ריאלי.

חיים כץ: בפועל עשית מעל המדד בחמש שנים, 10%.

חיים כץ: בסדר?

אסי מסינג: בסדר.

חיים כץ: מצוין.

חיים כץ: כשאתה פורש, יש לך שכר מוגדר, איקס.

חיים כץ: שנינו היינו באותו שכר.

חיים כץ: אני לא קיבלתי שום קידום.

חיים כץ: כלום.

חיים כץ: בשנת הפרישה קיבלתי תוספת של 8%.

חיים כץ: כשאני פורש, אתה אומר לי מאה אחוז, אני עושה לך בדיקה.

חיים כץ: מדד פלוס 2.

חיים כץ: ואתה חותך לי את ה-6% שמעבר, שאני גם לא מקבל עליהם פנסיה.

חיים כץ: אני בא ואומר, למה?

חיים כץ: תכיר לי בשנים למדד פלוס 2.

חיים כץ: תכיר לי בשנים שלא עליתי.

חיים כץ: רק לשנה הזאת.

חיים כץ: אני, אסי מסינג עליתי ב-10%.

חיים כץ: אתה עלית ב-אפס.

חיים כץ: בשנה האחרונה עלית ב-8%.

חיים כץ: תן לי אותם.

חיים כץ: תעשה רעיונית שכר.

חיים כץ: כאילו כל שנה עליתי ב-2% ריאלית.

חיים כץ: שים את זה תקרה, ואם אני פורש בפחות מהשכר הרעיוני הזה, אל תקזז.

חיים כץ: זה מה שאני רוצה.

חיים כץ: שתבין שלא יהיה הסכם, אם זה לא יהיה.

אסי מסינג: אני אתייחס לזה בשלושה דברים.

אסי מסינג: הראשון כמו שאמרתי, מודל מע"צ.

חיים כץ: אני אחזור על תחילת הדרך.

חיים כץ: אני לא חותמת גומי.

חיים כץ: הוועדה הזאת לא חותמת גומי של אף אחד.

אסי מסינג: אף אחד לא אמר את זה.

חיים כץ: אני רוצה את הבדיקה בסוף.

חיים כץ: אני לא אתן שאף עובד יפגע בגלל שיש הסכם לעידוד הצמיחה במשק וחמש שנים הוא לא התקדם.

אסי מסינג: בסיס ההסכמות שהוסכמו היה לאמץ את מודל מע"צ כפי שהוא.

חיים כץ: לא מעניין.

אסי מסינג: במודל מע"צ היו כשלים מסוימים שחלקם לטובת העובדים.

מיה פרי אלתרמן: אסי, הנקודה הזאת, אתה יודע שלא היתה מוסכמת.

מיה פרי אלתרמן: אז אני מבקשת לא להגיד את זה.

אסי מסינג: אני לא השלמתי את המשפט.

אסי מסינג: אני אומר שוב, ההסכמה בסיס דיונים במשא ומתן בכללותו, לא לעניין הספציפי הזה, היתה לקחת את מודל מע"צ כפי שהוא ולעשות בו שינויים.

חיים כץ: לסיום, אני רוצה להגיד לך משהו.

חיים כץ: לפני כארבעה חודשים הביאו לפה את הסכמות הצבא והאוצר בנושא גיל הפרישה של חיילי צה"ל.

חיים כץ: הוועדה לא קיבלה את ההסכמה ועשתה פרישת שנים אחרת לחלוטין ממה שהיתה בהסכמה.

חיים כץ: גם צה"ל וגם האוצר קיבל.

חיים כץ: ברור להם שפה זה גוף נפרד שלא כפוף להסתדרות, לא כפוף לאוצר.

חיים כץ: פה יושב גוף שמחוקקים, שאני חושב שבסעיף הזה עלולה להיווצר פגיעה שאני רוצה לתקן אותה, שלא עולה לכם יותר כסף תיאורטית.

חיים כץ: כל ההסכם רעיוני, אז אם אנחנו משחקים ב"כאילו", אז אנחנו משחקים ב"כאילו".

חיים כץ: אתה תעשה תקרת "כאילו".

חיים כץ: אם הוא יעבור מעבר לתקרת "כאילו", תיקח לו.

חיים כץ: אם הוא יהיה מתחת לתקרת "כאילו", לא תיקח לו.

חיים כץ: בזה הישיבה הזאת תמה.

חיים כץ: אנחנו נחדש את דיוננו מחר, ברמת גן, ואנחנו נודיע לכם מתי.

חיים כץ: תודה רבה, הישיבה נעולה.