ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 528, 2011-07-26 14:30

חיים כץ: צהריים טובים, היום יום שלישי בשבוע, דיון מיוחד.

חיים כץ: אנחנו בדרך כלל לא דנים בימים האלה, בשעות האלה.

חיים כץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה והרווחה והבריאות.

חיים כץ: הנושא-הצעת חוק שירות המדינה(גמלאות)(תיקון מספר 52), התשע"א-2011 בחוק שירות המדינה גמלאות, (נוסח משולב), התש"ל-1970 (להלן-החוק העיקרי).

חיים כץ: היו לנו מחלוקות לגבי הצבירה.

חיים כץ: אני מקווה שהגענו להסכמות לגבי הצבירה, שהצבירה לא תיעצר בכל שנה ב-2%, אלא היא תעשה כמו בתקנון האחיד, בניסוח של התקנון האחיד, כמו שהגדרנו בסעיף י'.

חיים כץ: נחזור להקריא את סעיף י'.

נועה בן-שבת: ובכל מקרה בעת פרישה משירות, משכורתו הקובעת של עובד תהא המשכורת הבסיסית בתוספת ריבית בשיעור 0.165% לחודש בשיטת ריבית דריבית בגין התקופה שבין מועד תחילת השירות ברשות של העובד לבין חודש פרישת העובד או כשהיא מעודכנת לפי שיעור שינוי מדד החודש שקדם לחודש הפרישה, לעומת מדד חודש מועד תחילת שירות העובד ברשות ולא יותר מתקרת המשכורת, אלא בפרישה של העובד.

חיים כץ: מי אדוני?

אסי מסינג: אסי מסינג מהלשכה המשפטית באוצר.

אסי מסינג: בהנחה שאנחנו עושים את התיקון הזה, יש למעשה צורך לשלב את ההתייחסות לכך שהמדד פלוס 2% יהיה מדד מצטבר עם העובדה שאנחנו מבצעים כאן עדכון שנתי.

חיים כץ: תשמע, אתם ישבתם עם ההסתדרות.

חיים כץ: המגמה שלנו לסיים את זה היום.

חיים כץ: אלה שהקדימו היו פה בדיון מקדמי, ובדיון המקדמי הזה דובר על ההנחה שהמגמה מחר, להביא את זה לקריאה שנייה, שלישית, והנסחית לא יודעת כנראה להביא את זה מחר, שזה יעלה ביום שני או ביום שלישי.

חיים כץ: זה לא קריטי לכם.

חיים כץ: ברור לי שזה לא קריטי לכם.

חיים כץ: אחרי שאנחנו נקריא את הנוסח, אנחנו-הוועדה תאשר לכם ברוח ההסכם לשבת על הניסוח.

חיים כץ: אתה, היועצת המשפטית והעורך דין של ההסתדרות, ברוח הדברים שסיכמנו, בלי לשנות את ההסכם שהסכמתם עליו.

חיים כץ: אנחנו מעבר למה שסיכמנו פה, לא רוצים שום דבר.

חיים כץ: שום סעיף.

חיים כץ: כמו שאמרתי, לא רוצה להרוויח כלום.

חיים כץ: הקראנו את הקטע כפי שהקראנו.

חיים כץ: אתם תשבו על הניסוחים, תנסחו.

אסי מסינג: אם מותר יהיה לי להציע משהו אחר.

חיים כץ: אתה יכול להציע.

חיים כץ: אם ההסתדרות תסכים, אני לא מתנגד.

חיים כץ: אני לא הולך לפתוח את ההסכם.

חיים כץ: הכול מותר לך.

חיים כץ: אנחנו מצביעים כמות שהוא.

חיים כץ: אתה כל הזמן יכול להגיש הסתייגויות.

חיים כץ: אתה יכול להציע מה שאתה רוצה.

ניר רייס: ניר רייס, סגן הממונה על השכר.

ניר רייס: אני חושב שגיבשנו גם בעקבות הישיבה שישבנו אתמול, איזה הצעה לנוסח שמתאימה להסכם ולהבנות.

ניר רייס: אני מציע שאסי יציג.

חיים כץ: אתה יודע שלהפוך הסכמה להסכם זה תורה.

חיים כץ: אנחנו מסכימים על העקרונות והכול בסדר, ואז נכנסים עורכי הדין.

חיים כץ: אז הרופאים לא חותמים על הסכם, וההוא לא חותם על הסכם וזה לא חותם על הסכם והכול מתפוצץ.

חיים כץ: אני רוצה לגמור את ההסכם הזה.

חיים כץ: ההסכם הזה, ישבנו אחרי שהיו מעורבים כולם, כולל ראש הממשלה.

חיים כץ: זה הניסוח.

חיים כץ: כמו שהקריאה היועצת המשפטית, זה בא לקטע י'.

חיים כץ: עכשיו אם אתם רוצים לנסח, להציע הצעות אחרות, אני מבחינתי בכל שעה, בכל דקה, בכל זמן שאתם רוצים, אם יש הסכמה, בא, עושה שינויים.

חיים כץ: נקבל כל מה שאתם רוצים.

חיים כץ: מבחינתי יש שני נציגים במגרש הזה.

חיים כץ: אחד מהם, נציג של ההסתדרות.

חיים כץ: השנייה, נציגה של הועדה.

חיים כץ: אתה מבחינתי יכול להביא את האוצר, את הממונה על השכר, את החשב הכללי, את שר האוצר.

חיים כץ: המטרה, לגמור את ההסכם הזה ולהניח אותו מחר או לכל המאוחר ביום שני על שולחן הכנסת.

אסי מסינג: זה ברור לי, אבל כדי שיהיה מובן מה צריך לנסח, אני מציע, אם אפשר לחזור במילים שלי על העיקרון.

אסי מסינג: אחרי זה נדע לרתום את זה לניסוח.

חיים כץ: תציע, ואתה תקשיב.

חיים כץ: דבר.

אסי מסינג: אנחנו למעשה, להבנתי בשיטה של מדד פלוס 2 מצטבר, מציעים את החלופה הבאה:

אסי מסינג: העדכון השנתי הוא למעשה יהיה לפי העדכון המוצע בהצעה, בשני סייגים נוספים שנוספים על ההצעה הקיימת כאן.

אסי מסינג: הראשון הוא שזה לא עולה על תקרת המשכורת הקיימת, שזה כבר קיים, והשני, שהוא לא פוחת מהמשכורת הבסיסית כפי שהיתה ערב תחילת השירות, וכשהיא מעודכנת במדד, בתוספת 2% ממועד תחילת השירות ועד מועד העדכון, בכפוף לשיעורים שקבועים כאן, שנה שחלה בתוך הסיום כו'.

אסי מסינג: המדד 2% וכמובן המקבילות שלו.

אסי מסינג: זו ההבנה שלי של מה שהוצע.

אסי מסינג: על זה דובר בנוסף להצעה הקיימת, ועכשיו רק אם יש איזה שהוא סייג.

עמי כהן: נשמע לי בסדר.

חיים כץ: נשמע לכם בסדר?

מיה פרי אלתרמן: עו"ד מיה פרי אלתרמן מההסתדרות.

מיה פרי אלתרמן: לאור העובדה שהכול פה נפל על נוסחים, המהות הרי היתה ברורה עוד קודם, והנוסחים הם שהפילו את העניין.

אסי מסינג: נפל על חילוקי דעות, לא על נוסחים.

חיים כץ: תשמעי, אמרתי לך, להפוך הסכמות להסכם, זה תורה.

חיים כץ: שם נופל הכול.

חיים כץ: שם מתחיל ונגמרים החיים.

חיים כץ: שם מתפרנסים עורכי הדין.

חיים כץ: אתם מסכימים?

חיים כץ: אני יכול לעצור את הדיון, לעשות ישיבה בעוד שעה, כשאתם יושבים כולכם, מנסחים.

חיים כץ: אנחנו מקריאים את מה שניסחתם, מקריאים, מצביעים, מעבירים.

חיים כץ: אתם יודעים לעשות את זה?

מיה פרי אלתרמן: כן.

חיים כץ: אוקיי.

חיים כץ: אנחנו עושים הפסקה בישיבה.

חיים כץ: בכל רגע נתון כשאתם קוראים לנו, אנחנו פה.

חיים כץ: שיהיה לכם בהצלחה.

חיים כץ: הישיבה נפסקה בשעה 14:45 ונתחדשה בשעה 16:40

חיים כץ: אחר הצהריים טובים, אנחנו מחדשים את הדיון של ועדת העבודה והרווחה והבריאות.

חיים כץ: הנושא-הצעת חוק שירות המדינה (גמלאות)(תיקון מספר 52), התשע"א-2011.

חיים כץ: פרוטוקול 528.

חיים כץ: מאחר ואתם הגעתם להסכמות, אנחנו בשביל לא למשוך עד מחר בבוקר, אנחנו את התיקונים הקלים, נקרא את הניסוח של סעיף י'.

חיים כץ: אחר כך נקרא סעיף סעיף בחוק ואם כולם מבינים מה מדובר פה, יגידו מבינים ואין לנו מחלוקות, נלך קדימה במטרה לסיים את החוק.

נועה בן-שבת: פשוט נקרא את התיקונים.

נועה בן-שבת: בסעיפים שכבר קראנו, רק נעבור בקצרה על התיקונים.

נועה בן-שבת: אנחנו בעמוד 1 - 63יג.

נועה בן-שבת: ההגדרה "חודש העדכון" היא קצת משתנה.

נועה בן-שבת: "חודש העדכון" יהיה חודש ינואר של כל שנה ולגבי "שנת הפרישה", גם החודש שבו חל מועד הפרישה, ואולם לגבי מי ששנת הפרישה שלו חלה בשנה שבה חל מועד תחילת שירותו ברשות, החודש שבו חל מועד הפרישה.

חיים כץ: מקובל?

חיים כץ: מקובל באוצר?

חיים כץ: מקובל.

נועה בן-שבת: ההגדרה "תקרת המשכורת" – היא תהיה שיעור משכורתו של עובד הרשות בעד חודש העדכון בצירוף התוספות הנוספות (במקום האחרות) המשתלמות בעד החודש האמור.

נועה בן-שבת: ההגדרה שהקראנו בדיון, ההגדרה של תקרת המשכורת ערב הפרישה, היא לא תופיע.

נועה בן-שבת: היא תימחק.

נועה בן-שבת: היא הוקראה, היא לא נמצאת בנוסח הכחול.

נועה בן-שבת: בסעיף 63יד - בסעיף קטן (א).

נועה בן-שבת: כבר הקראנו את זה בדיון הקודם.

נועה בן-שבת: על אף ההגדרה "משכורת קובעת" שבסעיף 8, משכורתו הקובעת של עובד הרשות לעניין פרק ב', תהיה המשכורת הבסיסית כאמור בסעיף קטן (ב) כפי שהיא מעודכנת עד ערב פרישתו מהשירות לפי הוראות סעיפים קטנים (ג) עד (י) וכפי שהיא מעודכנת לאחר פרישתו מהשירות לפי הוראות סעיפים 9 ו-63יז.

נועה בן-שבת: המשכורת הבסיסית תעודכן בהתאם למפורט להלן: לגבי עובד הרשות ששנת הפרישה שלו לא חלה בשנה שבה חל מועד דחיית שירותו ברשות, בעד תקופת שירותו החלה בין מועד תחילת שירותו ברשות לבין יום 31 בדצמבר של השנה שקדמה לשנת הפרישה, תעודכן המשכורת הבסיסית אחת לשנה בחודש העדכון (בסעיף קטן זה – עדכון שנתי), לפי השיעור הגבוה מבין השיעורים המפורטים להלן, ובלבד שהמשכורת הבסיסית לאחר העדכון השנתי לא תפחת מהמשכורת בעדכון מצטבר ולא תעלה על תקרת משכורתו של העובד.

נועה בן-שבת: מיד נקרא מהי משכורת בעדכון מסתבר, שזה מוגדר בסעיף קטן (י).

נועה בן-שבת: הפסקאות (א) ו-(ב), לא נגענו בהן, אז אני לא אקרא אותן.

נועה בן-שבת: פסקה 2, שוב יש תיקון.

נועה בן-שבת: לגבי כל עובד הרשות, בעד תקופת שירותו החלה בשנת פרישתו – תעודכן, ערב מועד פרישתו, המשכורת הבסיסית לאחר העדכון כאמור בפסקה (1) (בסעיף זה – המשכורת המעודכנת), לפי השיעור הגבוה מבין השיעורים המפורטים להלן, ובלבד שהמשכורת המעודכנת לאחר עדכונה לפי פסקה זו (בסעיף זה – המשכורת ערב הפרישה) לא תפחת מהמשכורת בעדכון מצטבר ולא תעלה על תקרת משכורתו של העובד.

נועה בן-שבת: זה שוב, לפי אותה הסכמה שדובר עליה קודם, שאנחנו מדברים על תישמר משכורת בעדכון מצטבר, שהיא לא נופלת ממדד של 2% ולא עולה על תקרת המשכורת.

נועה בן-שבת: התיקון הנוסף שחל בסעיף זה, הוא בסעיף קטן (ו) (ו) מתקיימים לגבי עובד הרשות, לראשונה, התנאים לתשלום אחת או יותר מהתוספות המנויות בפסקאות (1) עד (3) להגדרה "תוספות נוספות", במהלך תקופה של חמש שנים שתחילתה במועד תחילת שירותו ברשות, או עד ערב פרישתו מהשירות, לפי המוקדם מביניהם, יראו לעניין סעיפים קטנים (ב) ו-(י) את המשכורת הבסיסית של אותו עובד, כאילו כללה ערב מועד תחילת שירותו ברשות את אותה תוספת בהתאם לשיעורה במועד האמור, ואולם לעניין ניכוי תשלומים ממשכורתו הקובעת של העובד לפי סעיף 89(א)(2) לחוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004), התשס"ג-2003, יחול האמור בסעיף קטן זה רק בעד התקופה שמהמועד הראשון שבו התקיימו התנאים לתשלום של אותה תוספת.

נועה בן-שבת: בסעיף (ז) יש פה תיקון נוסח קטן שאחרי המילים "משכורתו ערב הפרישה", זה "לפי העניין".

נועה בן-שבת: עכשיו התיקון המשמעותי בסעיף (י) שהוא ייקרא אחרת.

נועה בן-שבת: סעיף (י) בעצם הגדרה.

נועה בן-שבת: יכול להיות שהיא תצטרף, אגב, אסי, להערתך קודם לגבי סעיף (י), יכול להיות שההגדרה הזאת תמוקם במקום אחר בסעיף בסופו של דבר.

נועה בן-שבת: אבל כרגע זה "לעניין סעיף זה משכורת בעדכון מצטבר – המשכורת הבסיסית כמשמעותה בסעיף קטן (ב) כשהיא מעודכנת באופן הבא: לגבי עובד הרשות ששנת הפרישה שלו לא חלה בשנה שבא חל מועד תחילת שירותו ברשות, בעד תקופות שירותו החלה בין מועד תחילת שירותו ברשות לבין יום 31 בדצמבר של השנה שקדמה לשנת הפרישה.

נועה בן-שבת: המשכורת הבסיסית כשהיא מעודכנת אחת לשנה בחודש העדכון לפי השיעור האמור בפסקה (ג)(1)(א).

נועה בן-שבת: לגבי כל עובד הרשות בעד תקופת שירותו החלה בשנת פרישתו.

נועה בן-שבת: המשכורת הבסיסית לאחר העדכון כאמור בפסקה (1) כשהיא מעודכנת ערב מועד הפרישה לפי השיעור האמור בפסקה (ג)(2)(א).

נועה בן-שבת: על אף ההוראות בפסקאות (1) ו-(2) לעניין עובד הרשות שמתקיים בו האמור בסעיף קטן (ה), יחולו הוראות הפסקאות האמורות בשינויים האמורים בסעיף קטן (ה)(1) או (2) לפי העניין.

נועה בן-שבת: יתקיימו התנאים האמורים בסעיף קטן (ז), תעודכן המשכורת הבסיסית גם במועדים המפורטים באותו סעיף ובשיעורים החלים לגבי העובד בהתאם למועד תחילת שירותו ברשות.

חיים כץ: זה עונה לדרישות שלכם?

חיים כץ: אוקיי.

נועה בן-שבת: עכשיו אני אמשיך להקריא מסעיף 63טו ואילך.

נועה בן-שבת: משכורת קובעת של עובד הרשות שהורד בדרגה 63טו.

נועה בן-שבת: על אף הוראות סעיף 63יד, הורד עובד הרשות בדרגתו עקב אמצעי משמעת לפי כל דין,

חיים כץ: אפשר להוריד בדרגה עובד רשות?

נועה בן-שבת: זה מה שרציתי לשאול.

גיל אייזנשטיין קנה: גילה אייזנשטיין קנה, יו"ר ועד העובדים.

גיל אייזנשטיין קנה: יש לנו דירוג חדש ברשות.

גיל אייזנשטיין קנה: אז השאלה אם ההורדה בדרגה היא בדירוג הזה או בדירוג הישן?

גיל אייזנשטיין קנה: למה זה לדירוג הישן ולא בדירוג החדש?

אסי מסינג: זה בחדש.

אסי מסינג: הריישא זה בחדש והסיפה זה בישן.

חיים כץ: אני שואל אם אפשר להוריד עובד בדרגה?

גיל אייזנשטיין קנה: לא מכוח ההסכם.

גיל אייזנשטיין קנה: לא סיכמנו על זה.

אסי מסינג: אני אסביר.

אסי מסינג: חוק שירות המדינה לגמלאות בסעיף 8 מתייחס למצב שבו עובד מורד בדרגה.

חיים כץ: יש אפשרות כזו?

אסי מסינג: חוק המשמעת קיים.

חיים כץ: הורדה בדרגה?

אסי מסינג: כן.

חיים כץ: מה הוא צריך לעשות שהעונש יהיה הורדה בדרגה?

אסי מסינג: יש בחוק המשמעת מדרג של אמצעי ענישה.

חיים כץ: עבור איזו עבירה?

אסי מסינג: זה בשיקול דעת בית הדין למשמעת לפי חומרת העבירה.

אסי מסינג: זה אחד מאמצעי המשמעת להורדה בדרגה.

חיים כץ: לא החתים שעון, גנב, אנס, ירה במישהו.

חיים כץ: על מה מורידים דרגה?

אסי מסינג: חוק הגמלאות לא מגדיר מהי העבירה שבגינה.

אסי מסינג: זה אחד מאמצעי המשמעת שעומדים לרשות, בסמכות בית הדין למשמעת.

חיים כץ: נלך להסתדרות.

חיים כץ: יש אפשרות להוריד עובד בדרגה?

מיה פרי אלתרמן: גם לעובד מדינה רגיל.

מיה פרי אלתרמן: יש סמכות כזאת.

חיים כץ: בגין מה?

מיה פרי אלתרמן: זה לא מוגבל בעבירות ספציפיות.

חיים כץ: אין ענישה לפי סוג העבירה?

חיים כץ: הורדת עובד בדרגה לכמה זמן?

מיה פרי אלתרמן: זה נתון לשיקול דעת בית הדין למשמעת.

חיים כץ: ומה קורה עם הפנסיה שלו?

מיה פרי אלתרמן: זה לפי חוק שירות המדינה גמלאות.

חיים כץ: בן אדם עבד חמישים שנה.

חיים כץ: בשנה האחרונה לטעמו של מישהו, עשה עבירת משמעת שאני לא יודע מה הסוג שלה.

חיים כץ: בא לבית הדין למשמעת והורידו אותו בדרגה.

חיים כץ: זאת אומרת, כל שארית חייו הוא ישלם.

חיים כץ: זה לא פרופורציונאלי.

אסי מסינג: לא, לא, לא.

אסי מסינג: בדרך כלל מה שיש, זו הורדה בדרגה לתקופה קצובה.

חיים כץ: הוא יוצא לגמלה.

אסי מסינג: אני מדבר על תקופה קצובה שיכולה להיכנס גם לגמלה, ואז יש הוראה שמתייחסת למצב שבו, כך גם ההוראה המוצעת כאן, מה קורה במהלך תקופת ההורדה שהיא תקופה קצובה, בהנחה שהיא תקופה קצובה ומה קורה לאחר מכן.

אסי מסינג: לאחר מכן הקצבה חוזרת להיות מחושבת לפי הדרגה המקורית, לפי הדרגה שהיתה לפני ההורדה.

חיים כץ: אוקיי, הבנתי.

חיים כץ: תמשיכי.

מיה פרי אלתרמן: זו לא נקודה שהיתה בהסכם מכיוון שזה תחום שהוא לכאורה טכני, התאמה לחוק ביחס לשינוי.

חיים כץ: אם אתם עושים הסכמים בין גופים, תעשו איזה הסכמים שאתם רוצים.

חיים כץ: תעשו מה שאתם רוצים.

חיים כץ: אני התחייבתי שאני לא נוגע יותר בכלום, אני לא אגע בכלום.

חיים כץ: אבל אם אתם נכנסים בחקיקה ואתם מכניסים הסכמים בחקיקה, אתם צריכים לחשוב על כל השלכות הרוחב שיהיו.

חיים כץ: הסכם שהוא הסכם זה משהו אחד.

חיים כץ: כשנכנס לחקיקה , זה אופרה אחרת.

מיה פרי אלתרמן: זה לא סעיף שבהסכם, זה סעיף חקיקה.

מיה פרי אלתרמן: זה סעיף בחוק שעשו לו התאמה.

חיים כץ: אז אם הוא קיים בחוק, למה הוא צריך להיות פה?

אסי מסינג: בגלל שיש פה את הנושא של דירוג רעיוני.

גיל אייזנשטיין קנה: למה זה צריך דירוג רעיוני?

חיים כץ: אני לא הולך לפתוח לכם את ההסכם.

גיל אייזנשטיין קנה: זה לא הסכם.

חיים כץ: קחו לתשומת לבכם, אתם הארגון היציג של העובדים במדינת ישראל, ואני יודע מה קורה כשאני צריך אישור שלכם לאיזה סעיף.

חיים כץ: הדקויות שלכם ועניינים, הלוואי הייתם מגיעים לרמה של ישיבה על הסכם מסודר שאני עושה, שאנחנו עושים.

חיים כץ: כשאתם מתחילים לדון בדקויות שאתם עושים הסכם, אתם כל כך רחוקים מזה.

חיים כץ: אתם במרחק שנות אור מהישיבה על העניין, והסכם שאני עושה לא הולך לחקיקה.

חיים כץ: אם זה לא היה הולך לחקיקה, לא היה מעניין אותי, אבל זה הולך לחקיקה ומהחקיקה אחר כך יש השלכות רוחב.

גיל אייזנשטיין קנה: הוא לא מכוח ההסכם.

חיים כץ: למה הסכמתם שזה יהיה בחוק?

ניר רייס: רק להבהיר, זה סעיף שאין בו השלכות רוחב.

מיה פרי אלתרמן: לא, יש השלכות עלינו.

ניר רייס: אני חושב שאמרתי בדיון הקודם.

ניר רייס: עובדי המנהל שיהיו ברשות, נשארים עובדי מדינה לכל דבר ועניין וחלים עליהם בפרט בנושא המשמעת, וזאת ההסכמה, אותם דינים שחלים על עובדי המדינה.

ניר רייס: בנושא המשמעת גם, אם יש סמכויות מסוימות שהועברו לחקיקה למנהל הרשות שבעבר היו בנציבות שירות המדינה, סמכויות המשמעת נשארו כמו כל עובדי המדינה בנציבות שירות המדינה.

חיים כץ: למה הכנסת את זה לחוק?

ניר רייס: משום שהחוק משנה את הגדרת המשכורת הקובעת של עובדי הרשות.

ניר רייס: לכן מה שעשו פה, זה התאמה של השכר הקובע.

חיים כץ: כמה ימי חופש הם מקבלים בשנה?

ניר רייס: כמו כל עובדי המדינה.

חיים כץ: הכנסת את זה לחוק?

ניר רייס: זה לא בחוק.

חיים כץ: אז למה את זה כן הכנסת לחוק?

ניר רייס: כי זה היה נדרש בהתאמה שעשינו פה.

ניר רייס: אני רק רוצה להבהיר.

ניר רייס: אין פה פגיעה בעובדי הרשות לעומת כל עובד מדינה אחר.

ניר רייס: לא נגרע דבר ולא ניתן לעשות בהם פגיעה.

חיים כץ: אוקיי.

גיל אייזנשטיין קנה: סליחה, אם זה לא חלק מההסכם - - -

חיים כץ: זה חלק מההסכם.

גיל אייזנשטיין קנה: זה לא חלק מההסכם.

חיים כץ: אז זה לא חלק מההסכם, אבל זה בחקיקה.

גיל אייזנשטיין קנה: אבל יש לנו דירוג אחר.

גיל אייזנשטיין קנה: אז למה צריך להוריד אותנו בדרגה אחרת מהדירוג החדש שלנו?

חיים כץ: כמה זמן ישבתם על ההסכם?

גיל אייזנשטיין קנה: ישבנו הרבה זמן.

חיים כץ: כמה זה הרבה זמן?

גיל אייזנשטיין קנה: ימים ולילות בלי הפסקה.

קריאה: ארבעה ימים.

חיים כץ: בסדר, אז פה אי אפשר לתקן את כל מה שעשיתם.

חיים כץ: פה אפשר לגעת רק במשהו שהיה קרדינלי לטעמי.

חיים כץ: גם אם עכשיו הארגון היציג לא היה מקבל, אני התחייבתי ואני מכבד את מילותיי.

חיים כץ: כן.

נועה בן-שבת: משכורת קובעת של עובד הרשות שהורד בדרגה 63טו.

נועה בן-שבת: על אף הוראות סעיף 63יד, הורד עובד הרשות בדרגתו עקב אמצעי משמעת לפי כל דין, יחליט בית הדין למשמעת אם לעניין חישוב המשכורת הקובעת לפי הסעיף האמור יורד העובד בדרגה לעומת הדרגה שהיתה לו ערב תחילת שירותו ברשות, ואם החליט בית הדין למשמעת כי לעניין חישוב המשכורת הקובעת יורד העובד בדרגה כאמור, תחושב משכורתו הקובעת לפי סעיף 63יד, במשך כל תקופת ההורדה, לפי הדרגה שאליה הורד, ובתום תקופת ההורדה תחזור ותחושב משכורתו הקובעת בהתאם להוראות הסעיף האמור על פי הדרגה שלפני ההורדה.

חיים כץ: ואם הוא מת בדרך?

אסי מסינג: זה קצבת השארים.

חיים כץ: היא גם כן עד סוף התקופה שקצבו את עונשו?

אסי מסינג: אני מניח שכן.

חיים כץ: טוב.

חיים כץ: כן, הלאה.

נועה בן-שבת: משכורת קובעת של עובד עובר 63טז.

נועה בן-שבת: (א) בסעיף זה – "מועד המעבר" – המועד שבו עבר עובד עובר מהרשות למשרה אחרת בשירות המדינה שאינה ברשות.

נועה בן-שבת: "עובד עובר" – מי שהיה עובד הרשות ועבר למשרה אחרת בשירות המדינה שאינה ברשות, אשר הוראות חוק זה חלות עליו גם לאחר המעבר.

נועה בן-שבת: ב) משכורתו הקובעת של עובד עובר תהיה כאמור בהגדרה "משכורת קובעת" שבסעיף 8, ואולם על אף ההגדרה האמורה אם ערב מועד המעבר עלתה משכורתו הקובעת של העובד העובר, אילו היתה מחושבת לפי סעיף 63יד, על משכורתו הקובעת במועד המעבר כשהיא מחושבת לפי סעיף 8, תכלול משכורתו הקובעת תוספת בגובה ההפרש שבין שתי המשכורות הקובעות כאמור, ובלבד שניתן לכך אישור מאת נציב השירות בהתאם לכללים הקיימים לעניין תוספות שכר לעובד מועבר בשירות המדינה ובכפוף לתנאי האישור.

אסי מסינג: ההסדר שמוצע כאן הוא הסדר של שמירת שכר שהוא קיים בעקרון בתקשי"ר ומוצע לאמץ אותו גם בהקשר של עובד רשות שעבר לעבוד בתפקיד אחר בשירות המדינה, וגם בתפקיד האחר יש לו זכויות לפי חוק הגמלאות.

אסי מסינג: מה שמוצע כאן, אם המשכורת הקובעת שלו ירדה כתוצאה מהמעבר, - - -

חיים כץ: יש כאלה מקרים?

אסי מסינג: יכול להיות שהוא ילך לדירוג שבו השכר שלו יהיה נמוך יותר.

אסי מסינג: עם המצב הזה, מוצע כאן לעשות הסדר שמכונה "הסדר שמירת שכר", כך שהוא יהיה זכאי לפער בין המשכורת הקובעת שהיתה לו ערב המעבר.

חיים כץ: איך אתם עושים את התיקון, בתוספת ותק?

אסי מסינג: יהיה לו סכום שכר, תוספת לשכר הקובע.

חיים כץ: איך זה מתעדכן?

חיים כץ: בתוספת השלמה שאם הוא יקודם בדרגה, התוספת הזאת תקוזז מהדרגה?

אסי מסינג: איפה?

חיים כץ: בדירוג החדש.

חיים כץ: הוא עכשיו חדש.

חיים כץ: הוא עכשיו עולה בשכר.

חיים כץ: התוספת הזאת תקוזז?

אסי מסינג: יש הוראה שמתייחסת למצב הזה.

אסי מסינג: היא כללית לכלל עובדי המדינה.

אסי מסינג: אפשר לנסות רגע לאתר אותה.

אסי מסינג: רוצה שנאתר אותה?

חיים כץ: כן.

חיים כץ: מה שאנחנו מבקשים, שהדלתא הזאת תהיה דלתא קבועה.

נועה בן-שבת: תהיה קבועה מבחינת מה?

חיים כץ: יש דלתא.

חיים כץ: הוא קיבל תוספת שכר בגלל שהוא מרוויח פחות ממה שהוא הרוויח.

חיים כץ: היא תוספת שכר לכל דבר ועניין ויש עליה הפרשות והיא פנסיה.

חיים כץ: יחד עם זה, הוא עולה בדרגה.

חיים כץ: אם מקזזים לו, אז הוא מקבל חצי דרגה.

נועה בן-שבת: לגבי נושא חלקיות המשרה, לא יכול להיות מצב שברשות הוא עובר לחלקיות משרה ואז מושפעת המשכורת הקובעת שלו?

חיים כץ: לא.

חיים כץ: כשהוא יצא לפנסיה, הוא יקבל לפי חלקיות משרה.

אסי מסינג: לכל אחת מהתקופות.

חיים כץ: לכל החיים.

חיים כץ: בלי שום קשר לשכר.

חיים כץ: הוא יקבל בשכר שלו לפי חלקיות משרה.

נועה בן-שבת: המשכורת הקובעת שמשמשת לנו תקרה לעניין חישוב המשכורת - - -

חיים כץ: לא, לא, הוא יוצא לחלקיות משרה מהמשכורת הקובעת הגבוהה.

חיים כץ: המשכורת לא משתנה.

נועה בן-שבת: עדכון המשכורת הקובעת 63יז.

נועה בן-שבת: סעיף 9 ייקרא, לגבי עובד הרשות, כאילו אחרי סעיף קטן (א) בא: "(א1) פרש עובד הרשות מהשירות עד יום כ"ב בתמוז התשע"ג (30 ביוני 2013), תעודכן משכורתו הקובעת במועדים המפורטים בתוספת החמישית החלים לאחר מועד פרישתו, בשיעורים החלים לגביו בתוספת האמורה בהתאם למועד תחילת שירותו ברשות בנוסף לעדכונים לפי סעיף קטן (א).

נועה בן-שבת: תקופות בלא משכורת שמביאים אותן בחשבון 63יח.

נועה בן-שבת: סעיף 11(4) ייקרא, לגבי עובד הרשות, כאילו במקום "המשכורות שהיו מגיעות לעובד אילולא נעדר" בא "המשכורות הקובעות שלפיהן היתה משולמת לעובד קצבה אילולא נעדר מהשירות והיה פורש מהשירות באותו מועד".

נועה בן-שבת: הגדלת תקופת השירות 63יט (א) לצורך קביעת זכויותיו לפי חוק זה, של עובד שמתקיימים לגביו התנאים המפורטים להלן, תחושב תקופת שירותו כתקופה גדולה משהיתה למעשה, כך ששיעור קצבתו יגדל בשיעור של עשר נקודות האחוז או בשיעור בנקודות האחוז שבו היה גדל שיעור קצבתו אילו שירת עד תום החודש שבו היה מגיע לגיל פרישת חובה, כמשמעותו בחוק גיל פרישה, התשס"ד-2004, לפי הנמוך מביניהם, ובלבד ששיעור הקצבה לא יעלה על שבעים אחוזים מהמשכורת הקובעת של העובד המחושבת כאילו עבד במשרה מלאה בכל תקופת שירותו, והכול בכפוף לתנאים שנקבעו לעניין הגדלת השירות לפי סעיף 100.

חיים כץ: תסביר.

אסי מסינג: סעיף 100 לחוק שירות המדינה גמלאות עוסק באפשרות של הגדלת תקופת שירות מטעמים שונים שמנויים בתקשי"ר, והסעיף הזה מתחלק לשני סעיפים קטנים.

אסי מסינג: סעיף קטן (א) מדבר על הגדלת תקופת שירות שהיא מותנית בתפקיד מסוים.

חיים כץ: זאת אומרת, אתה יכול לצאת פה כאילו הוא עבד.

אסי מסינג: כן, כאילו הוא עבד, בנוסף ל-2% שהוא בגין תקופות השירות שלו בפועל.

חיים כץ: אז נותנים לו כאילו הוא עבד אחוזים או כאילו הוא עבד תקופת עבודה?

אסי מסינג: אתה מגדיל את תקופת עבודתו.

אסי מסינג: התוצאה היא הגדלה באחוזי הקצבה.

חיים כץ: זאת אומרת, אם הוא עבד שנתיים, אתה נותן לו כאילו הוא עבד ארבע.

אסי מסינג: אם הוא עבד שנתיים, אז אי אפשר להגדיל לו, אבל מעל עשר שנים, לדעתי ניתן.

חיים כץ: אם הוא עבד שלושים, אתה נותן לו כאילו הוא עבד שלושים וחמש, אך לא יותר משבעים.

אסי מסינג: במסגרת התקשי"ר מנויים שורה של טעמים שלפיהם מגדילים תקופת שירות.

חיים כץ: מהם?

אסי מסינג: למשל בריאות, מצב בריאות לקוי, פרישה בשל מצב בריאות לקוי, הגדלה בשל הורה שכול, ניצולי רדיפות הנאצים.

חיים כץ: מה אתם נותנים לניצולי רדיפות הנאצים?

אסי מסינג: אם הוא לא מקבל ממקור אחר, נדמה לי שהגדלה היא עד 4%.

חיים כץ: תגיד לי כמה ניצולי רדיפות הנאצים יש לכם?

אסי מסינג: יש הגדלות כאלה.

חיים כץ: אין כאלה.

חיים כץ: אתמול ראיתי דו"ח סטטיסטי.

חיים כץ: הכי צעיר בדו"ח, שהוא מכסה 97%.

חיים כץ: הוא בן 72.

אסי מסינג: זה הגדלות בעבר, בוודאי.

אסי מסינג: זה הגדלות שהולכות ונעלמות.

חיים כץ: 20% זה מעל 90, 90 פלוס.

חיים כץ: אתה יכול עוד להסביר לי על ה"כאילו"?

אסי מסינג: הם לא מקבלים "כאילו".

אסי מסינג: רואים אותם כאילו הם עבדו.

חיים כץ: רואים "כאילו".

חיים כץ: הם מקבלים בפועל בגלל שכאילו הם עבדו.

אסי מסינג: - - נוספות שנוספו לפי סעיף 100.

אסי מסינג: בעבר היה נהוג שבנוסף להגדלות המנויות בתקשי"ר, גם תוגדל תקופת שירותם - - -

חיים כץ: סגן הממונה מסכים איתך שבסדר, אנחנו נשלם על "כאילו"?

אסי מסינג: זה קיים, קבוע.

חיים כץ: הוא מסכים לזה.

אסי מסינג: מבחנים קיימים שהממשלה קבעה אותם.

ניר רייס: אנחנו מעודדים במסגרת הרפורמה עובדים לפרוש, עובדים שיש להם תוחלת עבודה, לפרוש פרישה מוקדמת, ולכן אנחנו מסכימים להגדיל את יתרת שירותם לצורך קביעת הפנסיה.

חיים כץ: ואלה?

חיים כץ: ברצינות?

חיים כץ: יפה.

חיים כץ: כמה?

ניר רייס: עד 10%.

חיים כץ: למה אתם לא עושים את זה לעובדי חברות ממשלתיות?

חיים כץ: למה הוא מקבל בדיוק את מה שהוא צבר?

חיים כץ: למה אתה לא נותן להנהלות להפריש בגינם, למה הם בפנסיה צוברת.

חיים כץ: למה אתה לא נותן להנהלות להפריש בגינם את ההפרשות ולצבור עוד זכויות?

ניר רייס: למיטב ידיעתי כשעושים גם החברות הממשלתיות תוכניות משמעותיות של צמצום, אז בעבר נתנו גם.

חיים כץ: מה זה בעבר?

חיים כץ: אתה מדבר איתי בעתיד.

ניר רייס: למיטב הבנתי כשעושים תוכניות פרישה משמעותיות, גם חברות ממשלתיות מוצאים את הדרך להגדיל את הקצבה גם של עובדים בקרנות הפנסיה הותיקות.

חיים כץ: אני שמח שזה רשום בפרוטוקול, ואפילו מוקלט.

חיים כץ: טוב, חבל שאני לא יודע שכך הוא.

חיים כץ: מה שאני מבין, שגם אם אתם לא משלמים שקל, גם אם החברה עצמה משלמת, אתם לא נותנים לחרוג כהוא זה.

חיים כץ: כהוא זה.

חיים כץ: גם אם אתם לא משלמים שקל ומי שמשלם, מי שלוקח את המשכנתא של פרישת העובדים, זה אותם עובדים שנשארים במקום העבודה.

חיים כץ: אתם לא נותנים לחרוג.

חיים כץ: אתם לא נותנים לתת בונוסים.

חיים כץ: אתם לא נותנים למעסיק להמשיך להפריש, ואם הוא ממשיך להפריש, אז אתם אומרים, תגלם את זה כהטבה.

נועה בן-שבת: המשך סעיף 63יט מתקיים לגביו אחד מאלה: הוא פרש מהשירות בתקופה שבין יום ל' באב התש"ע (10 באוגוסט 2010) לבין מועד כניסתו לתוקף של הסכם סיום העבודה במנהל, בהתאם לתכנית פרישה שאושרה בידי נציב השירות וערב פרישתו שירת במנהל מקרקעי ישראל, ולא מתקיים בו סייג מהסייגים לתחולת הסכם סיום העבודה במנהל.

נועה בן-שבת: הוא פרש מהשירות בהתאם להסכם סיום העבודה.

נועה בן-שבת: בחודש שבו פרש מהשירות טרם הגיע לגיל 65.

נועה בן-שבת: הוא פרש מהשירות בנסיבות כאמור בסעיף 15(4) או בנסיבות כאמור בסעיף 17(2).

נועה בן-שבת: לגבי מי ששולם לו מענק לפי סעיף 22(א) שחושב בהתאם להוראות פסקה (2) של הסעיף האמור, ואשר במסגרת הקצבה שהוא זכאי לה בזמן פיטוריו לעניין אותה פסקה לא הובאה בחשבון הגדלת תקופת השירות שלה הוא זכאי לפי סעיף זה – הוא השיב לאוצר המדינה את ההפרש שבין סכום המענק ששולם לו לבין סכום המענק המגיע לו כשמובאת בחשבון הגדלת תקופת השירות כאמור.

נועה בן-שבת: על אף האמור בסעיף קטן (א), סך הגדלות תקופת השירות לפי הסעיף האמור ולפי סעיף 100 לא יעלה על תקופת שירותו בפועל של העובד.

חיים כץ: מה זה אומר?

חיים כץ: אסי.

אסי מסינג: אני אחזור ואשלים רק את ההתחלה של מה שאמרתי.

אסי מסינג: על אף שכיום, בהתאם להחלטת ממשלה משנת 2005 לא מקובל לתת הגדלות, מה שמכונות, ועידוד פרישה לעובדי מדינה, במהלך המעבר לרפורמה ובשל הצורך לעשות שינוי מבני, מוצע כאן בהמשך להסכם שנחתם, ליתן הגדלת תקופת שירות לכל מי שיפרוש בשלוש שנים ממועד המעבר לרשות.

חיים כץ: זאת אומרת, זה מי שהגיע לגיל 64, 59 נשים ודרישות מוקדמות?

חיים כץ: בעוד 3 שנים היא תגיע ל-62.

אסי מסינג: אפשר לפרוש לפי חוק הגמלאות בהסכמה בפיטורין גם לפני גיל 60.

אסי מסינג: אין קנסות.

חיים כץ: כל אחד יכול לקום ולהגיד, אני בגיל 64, אני רוצה לצאת?

אסי מסינג: הוא צריך להיות מפוטר בהסכמה של הרשות.

חיים כץ: הוא יכול לקום וללכת ב-64, לקבל מהקופה כשהוא ישלם את הקנס.

אסי מסינג: נכון.

אסי מסינג: בפנסיה תקציבית התנאי הוא, אם אתה מפוטר, בהנחה שאתה מפוטר, 42 ו-10 שנים.

אסי מסינג: צריכה להיות הסכמה של הרשות לפטר אותו.

חיים כץ: זאת אומרת 10% יקבלו רק בטווח של השלוש שנים הקרובות?

אסי מסינג: יש תכנית שנועדה להביא לשינוי המבני של רשות המקרקעין.

אסי מסינג: במסגרת תכנית הפרישה אנחנו פותחים חלון שמאפשר לעובדים להירשם.

חיים כץ: יש להנהלה זכות וטו.

אסי מסינג: לא, ההנהלה הסכימה לא להפעיל את זכות הוטו.

חיים כץ: זאת אומרת, כל מי שנרשם, הולך?

חיים כץ: אם ישתגעו כל עובדי מנהל מקרקעי ישראל, ישתגעו וכולם יגידו לך כל אלה שמעל גיל 50 מחר בבוקר, כמה אחוז מהאוכלוסיה זה?

אסי מסינג: סדר גודל של 340 עובדים.

חיים כץ: מתוך כמה?

אסי מסינג: מתוך 700.

חיים כץ: אם 50% באים ואומרים לך, אנחנו הולכים.

חיים כץ: אתה מוחה להם כפיים או שאתה אומר לחלק, תישארו?

אסי מסינג: אנחנו לא מניחים, מתוך הסתכלות על האוכלוסיה, על רמת השכר שלה, על מספר שנות העבודה.

חיים כץ: מה רמת השכר שלה?

אסי מסינג: רמת השכר היא כמו של עובדי המדינה.

חיים כץ: בוא תסביר לי מה רמת השכר שלה.

חיים כץ: זה לא בושה, זה מה שמרווחים.

אסי מסינג: אני מניח שהשכר הממוצע הוא כמו במדינה, בערך 12,000 שקל.

חיים כץ: פנסיוני.

אסי מסינג: לא פנסיוני.

אסי מסינג: פנסיוני הוא כמו עובדי המדינה, בערך 60%-70% נקרא פנסיוני, כמו כל עובד מדינה אחר.

חיים כץ: ואיזה רכיבים יש להם שהם לא פנסיוניים?

אסי מסינג: החזקת רכב, שעות נוספות, החזר הוצאות.

חיים כץ: על זה יש להם הפרשות לקופות גמל.

אסי מסינג: כן, בהתאם להסכם.

חיים כץ: 30% יש להם החזר הוצאות?

אסי מסינג: עבודה נוספת, שגם אליה מפרישים לקרן פנסיה, לקופות גמל ולא לפנסיה התקציבית.

אסי מסינג: כשאנחנו מדברים על הפנסיוניים, אני מתכוון פנסיוניים בפנסיה התקציבית.

אסי מסינג: יש הפרשות כמובן לקופות גמל, גם רכיבים אחרים, אבל לצורך העניין זה לא רלוונטי כמובן.

חיים כץ: השכר הממוצע שלכם הוא 12,000 שקל ברוטו?

קריאה: לא.

חיים כץ: כמה השכר הממוצע?

ביטון: פחות מ-12.

גיל אייזנשטיין קנה: השכר הפנסיוני שלנו מאוד נמוך יחסית לעובדי מדינה.

חיים כץ: כמה נמוך?

ביטון: הממוצע פנסיוני, אני מניח שבסביבות ה-7,000-8,000 שקל.

ביטון: לפי מה שאני רואה, אני בדקתי את כל התלושים של המחוז שלי למשל, ואין מצב שזה מדגדג את ה-12,000 שקל.

ביטון: ממש ממש לא, וזה גם אחרי שמוסיפים שתי דרגות בפרישה.

חיים כץ: זאת אומרת עכשיו כשאתם במנהל, כמה פנסיוני לא מוסיפים שתי דרגות?

ביטון: בסביבות 8,000 שקל בממוצע, לא יותר מזה.

חיים כץ: טוב, אוקיי.

אסי מסינג: אז רק מה שיש כאן, זה שורה של תנאים שנקבעו למתן ההגדלות, וכמו שאמרנו, ההגדלות הן עד 10% לתנאים שמנויים כאן, מותנית בתקופת הפרישה שהוא יכול היה לצבור עד גיל פרישת חובה.

אסי מסינג: התנאים המנויים כאן זה תנאים שמנויים בהסכם, והם כוללים, ראשית כמובן שההסכם עם סיום העבודה החל לגביו.

אסי מסינג: מעבר לכך הנסיבות של הפרישה הן או פיטורין או פרישה מרצון מעל גיל 60.

חיים כץ: יכולים לפטר?

אסי מסינג: זה הסכם סיום העבודה.

אסי מסינג: המשמעות של הדבר זה פיטורין בהסכמה.

אסי מסינג: בנוסף, בחודש שבו הוא פרש מהשירות, הוא טרם הגיע לגיל 65, כלומר יש לו לפחות יותר משנתיים עבודה ברשות.

חיים כץ: מה זה משנה?

ניר רייס: זה משנה.

ניר רייס: גם מי שמעל גיל 65 יש תנאים מסוימים, אבל לעניין ההגדלות, לא נותנים הגדלות למי שסיים את שירותו, מעל גיל 65.

חיים כץ: ואם יש לו לצורך העניין 65%?

חיים כץ: יש לכם עוד שנתיים בעלות שלו, אפס.

חיים כץ: התרומה שלו אפס.

חיים כץ: אתה משאיר אותו?

ניר רייס: מכיוון שזה פרישה מרצון, אז מבחינתי אין מניעה שעובד כזה ימשיך לעבוד עוד שנתיים.

חיים כץ: הוא לא עובד.

חיים כץ: הוא בסתלבט.

חיים כץ: בא בבוקר, שותה קפה, פותח את העיתון.

חיים כץ: אתה משאיר אותו?

חיים כץ: יש לו פדיון ימי מחלה, יש לו פדיון חופשה.

ניר רייס: שהוא צבר.

חיים כץ: כמה ימי חופשה הוא יכול לצבור?

ניר רייס: 55.

אסי מסינג: פלוס שוטף.

חיים כץ: 2.5 מכסות פלוס שוטף.

חיים כץ: מה זה שוטף?

ניר רייס: באותה שנה.

חיים כץ: אוקיי.

חיים כץ: ואם הוא צובר מעבר?

ארז אנצוויג: אז מורידים לו, אלא אם כן יש אישור.

ארז אנצוויג: זה נמחק, אלא אם כן יש אישור של מנכ"ל המשרד.

חיים כץ: זאת אומרת אם אני צברתי ולפני שנמחק אני מודיע לך שאני הולך עכשיו לחופש.

חיים כץ: אתה יכול למנוע ממני, ואז אתה שם אותי בעבירת משמעת ומוריד לי דרגה?

ארז אנצוויג: צריך אישור מעסיק לצאת לחופשה.

ארז אנצוויג: זה שיקול הדעת.

חיים כץ: אבל מי נותן אישור?

חיים כץ: לא הממונה הישיר.

איציק ישראלי: זה רק סמכות של בית דין למשמעת.

חיים כץ: בסדר, אבל אתה מביא אותו לבית דין למשמעת, למה אתה כממונה אמרת לו, עכשיו אתה צריך למכור את היקב בראשון והוא מכר את הבניין בגבעתיים.

איציק ישראלי: לא מורידים.

חיים כץ: על מה מורידים דרגה?

איציק ישראלי: בדרך כלל מורשעים בפלילי.

חיים כץ: כשמורשעים בפלילי, למה לא מפטרים?

איציק ישראלי: גם מפטרים.

חיים כץ: אז למה צריך להוריד דרגה?

איציק ישראלי: פוסלים לשירות ואז אין לו פנסיה.

קריאה: יש גם שלילת קצבה.

חיים כץ: טוב.

חיים כץ: אוקיי, תמשיכי.

נועה בן-שבת: תיקון סעיף 102 2.

נועה בן-שבת: בסעיף 102(ב) לחוק העיקרי, אחרי "11(4)" יבוא "63טז(ב)".

נועה בן-שבת: הוספת תוספת חמישית 3.

נועה בן-שבת: אחרי התוספת הרביעית לחוק העיקרי יבוא: "תוספת חמישית (סעיפים 63יד(ז) ו-63יז).

נועה בן-שבת: יש כאן טבלה.

חיים כץ: אנחנו לא הולכים להקריא את הטבלה.

חיים כץ: מאושרת, מקובלת.

נועה בן-שבת: שני המועדים הראשונים שנקבעו, כיוון שתחילת השירות ברשות כנראה לא תהיה לפני 1 ביוני וגם לא 1 ביולי, אז אנחנו בעצם נתחיל את הטבלה מה-1 באוגוסט.

חיים כץ: היא גם לא תהיה לפני ה-1 באוגוסט.

חיים כץ: אז אנחנו מוחקים גם 1 באוגוסט, מתחילים 1 בספטמבר?

אסי מסינג: אפשר להשאיר או מ-1 באוגוסט.

אסי מסינג: זה פשוט מועדים שהם כבר חלפו.

חיים כץ: לא, ה-1 באוגוסט עוד לא חלף.

נועה בן-שבת: נשאיר את 1 באוגוסט.

קריאה: הוא יחלוף עד שזה יפורסם ברשומות.

חיים כץ: אתם לא רוצים לרשום 10 באוגוסט?

ארז אנצוויג: לא, זה לא משנה.

ארז אנצוויג: מועד תחילת העבודה ברשות הוא יקח עוד הרבה זמן.

ארז אנצוויג: לגבי סעיף 63טז, הדלתא-ההוראה המוצעת מתייחסת להפרש שבין המשכורות.

חיים כץ: תסביר לי שאני אבין, הדלתא שווה ערך להפרש השכר שאני מקבל כמענק או במשהו בגלל שאני ירדתי בשכר, בגלל המעבר מ-1 ל-2 ואתם לא רציתם להוריד אותי בשכר.

חיים כץ: נתתם לי דלתא שהיא שוות ערך למה שהרווחתי ערב המעבר.

חיים כץ: אחרי שנתיים-שלוש הצטיינתי בתפקידי והמנהל החליט להעלות אותי בדרגה.

חיים כץ: כשאני עולה בדרגה, מה קורה עם הדלתא?

חיים כץ: אני מקבל חלקיות דרגה או שאני מקבל דרגה מלאה פלוס הדלתא?

חיים כץ: הדלתא הזאת הולכת איתי לכל החיים או מתקזזת?

ארז אנצוויג: היא מתקזזת.

חיים כץ: זאת אומרת, אני לא עולה יותר בדרגה.

חיים כץ: אם אני מתקדם, אז אני עולה בחצי דרגה.

חיים כץ: זאת אומרת, אתם דופקים אותי ביחס למצבי היום.

חיים כץ: ביחס למצבי היום יש לי איקס שקלים.

חיים כץ: 200 שקל לחודש.

חיים כץ: עליתי בדרגה, אני עולה ל-260.

חיים כץ: אתה אומר לי שאני לא אגיע ל-260.

חיים כץ: אני אגיע ל-230 או 240 או 250, אבל לא ל-260, ואתם הסכמתם לזה.

עמי כהן: זו הוראה שקיימת בחוק.

חיים כץ: אוקיי.

חיים כץ: למען האמת, אני לא ידעתי כשקיבלתי את הצעת החוק הזאת אלי לוועדה, שיהיה לי כל כך מעניין וכל כך מהנה.

חיים כץ: במסגרת הימים והשעות שהקדשנו לעניין, אני מקווה שעשינו עבודה טובה לציבור העובדים של הרשות.

חיים כץ: אני מקווה שריצינו, שמרנו, בגלל שזה חקיקה.

חיים כץ: אני חושב שהצוות של האוצר כדרכו בקודש, היה מעולה, עשה עבודה טובה וייצג את מה שהוא צריך לייצג, בצורה הטובה ביותר.

חיים כץ: אני חושב אותו דבר, נציגי העובדים עשו עבודה טובה במסגרת עבודתם ואני מקווה שגם הוועדה עשתה עבודה טובה, לפחות היועצת המשפטית.

חיים כץ: היא נכנסה לעובי הקורה ועל זה אני מודה לה, ואני מודה למנהלת הוועדה ולפקידות הוועדה.

חיים כץ: אנחנו נצביע על החוק הזה ונעשה מאמץ עילאי, והממשלה תעשה מאמץ עילאי שהחוק הזה עוד לפני סיום כניסתה של הכנסת לפגרה, תעביר את הצעת החוק בקריאה השנייה ובקריאה השלישית ונקווה שעבודתכם תרמה לציבור העובדים במדינת ישראל.

נועה בן-שבת: יש לי רק בקשה אחת לפני שמצביעים.

נועה בן-שבת: אם יהיו איזה שהם תיקוני ניסוח - - -

חיים כץ: אז אני מקווה שזה מקובל עליכם, שאם יתברר לפתע שיש תיקוני ניסוח, יבואו כל הצדדים, הארגון היציג שזה ההסתדרות, האוצר והיועצת המשפטית של הוועדה וינסחו את זה לפרטי פרטים.

חיים כץ: למרות שאנחנו מאשרים, אני מסמיך אתכם ביחד, במידה ויש שינויי ניסוח, לבוא ולנסח.

חיים כץ: אנחנו נעבור להצבעה.

חיים כץ: מי בעד, ירים את ידו.

חיים כץ: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין ההצעה אושרה לאלה שלא עובדים בכנסת.

חיים כץ: יש פה נציגי עובדים.

חיים כץ: רוצה להסביר לכם את מה שאמרתי למישהו אתמול.

חיים כץ: כשהממשלה תומכת, יכול להיווצר מצב שחבר כנסת אחד מצביע.

חיים כץ: כשהממשלה מתנגדת, אין כאלה דברים.

חיים כץ: הם דואגים שיהיו פה מספיק חברי כנסת להפיל, וגם אם הם מפסידים בוועדה, זה עולה למליאה, ואז במליאה הם בדרך כלל מנצחים.

חיים כץ: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.