ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 80, 2011-01-19 09:00

מאיר שטרית: אני פותח את הישיבה, הדיון היום הוא בתקנות שמשרד המשפטים החיל בהתאם לחוק חתימה אלקטרונית, התשס"א-2001.

מאיר שטרית: כפי שאני מתרשם פה התקנה, התקנות, שהוא מתקין הן נוגעות רק לסעיפים שמסומנים פה, ואני קצת לא מבין מדוע רק לסעיפים הללו.

מאיר שטרית: כי כפי שיובל אומר, שיש המון סעיפים אחרים שבהם שר המשפטים, כתוב אומנם, "רשאי להתקין תקנות", הוא צריך להתקין תקנות, אז למה הוא מתקין בעצם?

הילה דוידוביץ': אז כרגע מה שאנחנו.

הילה דוידוביץ': : רק תציגי את עצמך לפרוטוקול.

הילה דוידוביץ': הילה דוידוביץ', משרד המשפטים.

הילה דוידוביץ': כרגע מונחות על שולחן הוועדה תקנות מכוח תיקון מספר 2, שעוסקות ברישום, תנאים ודרישות טכניות מגורם מאשר, שהוא המדינה או תאגיד שהוקם לפי חוק, על מנת שיוכל להירשם במרשם גורמים מאשרים, כפי שתיקון מספר 2 אפשר זאת.

הילה דוידוביץ': כרגע מונח הסט הזה של התקנות, כי עשינו אותו מכוח, זאת אומרת הם עודכנו בלחץ זמן לאור כך שנדרשנו לעמוד בלוחות הזמנים של תעודת הזהות החכמה, כדי שהגורמים הרלוונטיים יוכלו כבר להגיש בקשה להירשם במרשם.

הילה דוידוביץ': וזו הסיבה שכרגע עשינו את התקנות האלו בדחיפות ובלחץ של זמן.

הילה דוידוביץ': במקביל, אנחנו נבדוק איזה תקנות נוספות אנחנו רוצים להתקין במסגרת הסמכות שנתנה לשר, ובמידת הצורך נגיש אותן לוועדה, או נתקין אותן כרגע.

הילה דוידוביץ': התקנות האלו דחופות, לאור לוח הזמנים של תעודת הזהות החכמה.

מאיר שטרית: עכשיו, יש עוד תקנות שצריך להתקין.

הילה דוידוביץ': כן, אז בהמשך אנחנו נבדוק איזה תקנות צריך מכוח מה, נתקין מה שרשאי, מה שלא רשאי, מה שחייב, אבל כרגע אנחנו מדברים על הסט הזה והוא הכי דחוף בגלל מה שאמרתי קודם, הלוחות זמנים של תעודת הזהות החכמה.

מאיר שטרית: כן אבל, אני שואל, בעצם לשאול, למה מחכים לדקה התשעים עד שיהיה דחוף?

מאיר שטרית: התיקון הזה תוקן מתי, תיקון מספר 2?

מאיר שטרית: לפני, מתי תוקן התיקון הזה?

עידו בן יצחק: יולי 2010.

מאיר שטרית: יולי 2010, אנחנו שישה חודשים אחרי, אפשר היה להתקין את זה מזמן ואני אומר את זה עכשיו לגבי תקנות אחרות.

מאיר שטרית: צריך פה, כשמסתכלים על חוק ראשי, לגבי חתימה אלקטרונית, השר רשאי, כתוב אמנם רשאי, אבל לדעתי במקרים האלה הוא חייב בעצם.

מאיר שטרית: הוא צריך לכלול בעניין של ביצוע סעיף (24): "שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו וכן לקבוע (1) אגרות עבור רישום במרשם..."

הילה דוידוביץ': יש היום תקנות כמו חוק חתימה אלקטרונית, כמובן.

מאיר שטרית: הישנות?

מאיר שטרית: מהמצב הקודם?

הילה דוידוביץ': תקנות שידרשו לצורך המדינה, אנחנו נבדוק.

מאיר שטרית: הוראות למאגרים, כל זה קיים בתקנות היום?

הילה דוידוביץ': היום יש שני סטים של תקנות, אחד שעוסק ברישום גורם מאשר וניהולו, גורם פרטי, ובחלקן הן יהיו רלוונטיות גם לגבי המדינה.

הילה דוידוביץ': ויש עוד סט של תקנות שהן יותר טכניות שמדברות על חתימה מאובטחת, לא זוכרת כרגע את השם הפורמלי.

הילה דוידוביץ': הן כבר קיימות משנת 2001-2002.

הילה דוידוביץ': תקנות נוספות שהשר מוסמך להכין, או רשאי להכין, אנחנו נעבוד על מה שצריך ובמידת הצורך נתקין את התקנות.

מאיר שטרית: זה הערות כלליות?

עידו בן יצחק: יש לי לגוף הדברים.

מאיר שטרית: אז בואו נתחיל בקריאת תקנות.

הילה דוידוביץ': רק אני אבהיר שאישור הוועדה נדרש לצורך תקנה 4 בלבד, ולא לכל הסט של התקנות, וזה כפי שקובע סעיף 24 (ב) לחוק.

מאיר שטרית: חוק ראשי?

הילה דוידוביץ': כן.

הילה דוידוביץ': 24(א) (5), סליחה, לא 24 (ב), שהוא קובע שתקנות לפי סעיף (11), נדרש אישור ועדת המדע.

הילה דוידוביץ': והתקנה היחידה פה שהותקנה מכוח סעיף (11) זוהי תקנה 4.

עידו בן יצחק: מסעיף קטן (א) (1) עד (12)...

הילה דוידוביץ': ואז 24 (ב) (2) כותב תקנות.

הילה דוידוביץ': ..

מאיר שטרית: 4 היא אומרת, 24 (א) (4) "הוראות לעניין ביטוח, ערבות בנקאית, או ערובה אחרת, לרבות סוג הערובה, סכומיה, דרכי הפקדתה, שינויה וחילוטה" זה לא זה?

הילה דוידוביץ': לא, 24 (א) (5) קובע: "תנאים נוספים לרישום גורם מאשר, הוראות לעניין סוג ואופן ההגבלה על פעילותו ודרישות לעניין אופן פעולתו, לפי סעיף 11;".

הילה דוידוביץ': ואז 24 (ב) (1) קובע: "תקנות לפי סעיף קטן (א) (1) עד (12) יותקנו באישור ועדת המדע".

הילה דוידוביץ': זה יוצא שהתקנה מכוח סעיף (11), זו התקנה שנדרש אישור ועדת המדע, וזו תקנה 4.

מאיר שטרית: "פרטים שיכללו".

מאיר שטרית: ..

עידו בן יצחק: לא, זה: תקנות לפי סעיף קטן, לפי כל אחד מהפרטים האלה, יותקנו באישור ועדת המדע והטכנולוגיה, כאשר אחד הפרטים הוא פרט (5), שמפנה לתקנות לפי סעיף 11.

הילה דוידוביץ': אחת.

עידו בן יצחק: פסקה אחת, סעיף 11 הוא הסעיף הזה.

מאיר שטרית: סעיף 11 (א): "הרשם ירשום במרשם מבקש המקיים אחר ההוראות לפי חוק זה וכן את כל אלה:"

עידו בן יצחק: שפה יש הוראה לגבי המדינה, שפה אנחנו מדברים, שהתנאים הקבועים...

מאיר שטרית: נוסחה 3.

עידו בן יצחק: כן, התנאים בפסקה 3 לא יחולו, שזה אנחנו לא מאשרים, והתנאים הקבועים בפסקה 5, שעניינה עברות שהורשעו או לא הורשעו המנהלים לגבי המדינה, יחולו בשינויים שיקבע השר.

עידו בן יצחק: והשינויים שיקבע השר הם אלו שמובאים אלינו.

מאיר שטרית: בתיקון מספר 2 לא עשינו תיקונים ביחס לעניין הזה, מה חל על המדינה?

הילה דוידוביץ': לא, זאת אומרת, בהיבט הזה הקנינו לשר את הסמכות לקבוע, לבצע, לעשות את ההתאמות וגם קבענו שהשר רשאי לקבוע תנאים נוספים בעניין רישום המדינה במרשם.

מאיר שטרית: לא קיבלתי את תיקון מספר 2.

מאיר שטרית: לא זוכר, עשינו משהו ביחס למדינה.

מאיר שטרית: המדינה רשאית, הנפקת תעודות אלקטרוניות על ידי המדינה.

מאיר שטרית: 21א (א) (ו): "השר, באישור ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות לעניין הנפקת תעודות אלקטרוניות וביטולן בידי המדינה לפי פרק זה, ואולם לא יקבע השר הוראות שיפחיתו מרמת האבטחה ואיכות השירות הנדרשות מגורם מאשר לפי חוק זה.

מאיר שטרית: "

עידו בן יצחק: אבל זה לא מדובר בתקנות האלה.

מאיר שטרית: אני רוצה להביא לתשומת לבכם שאתם לא רשאים להפחית מהתקנות לגבי רמת האבטחה ביחס למדינה, בדיוק כמו שמקובל לגבי אזרחים.

הילה דוידוביץ': אנחנו כרגע לא עוסקים בתקנות של אבטחה, אבל ברור לנו לאורך כל הדרך, ואנחנו זוכרים שזה הלך הרוח בתיקון מספר 2, שאנחנו לא מקלים עם המדינה, אלא במקום שזה הכרחי.

הילה דוידוביץ': כמו למשל שהמדינה לא תשלם אגרה לעצמה.

מאיר שטרית: אז בואו נתחיל בקריאת התקנות.

הילה דוידוביץ': אז אני מתחילה עם תקנה 4.

הילה דוידוביץ': "תנאים לרישום גורם מאשר שהוא המדינה; 4.

הילה דוידוביץ': הרשם ירשום במרשם מבקשת שהיא המדינה העומדת בתנאים הקבועים בחוק וכן בתנאים שלהלן: (1) עובדי האמון של המבקשת הם עובדי המדינה, חיילים או שוטרים; (2) עובדי האמון לא הורשעו בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין זה מן הראוי כי המבקשת תרשם אם הם עובדי האמון בה; לעניין תקנה זו, 'הורשע בעבירה'- לרבות מי שהוגש נגדו כתב אישום וטרם ניתן פסק דין סופי בעניין; (3) עובדי האמון לא הורשעו בעבירת משמעת על פי כל דין שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין זה מין שהמבקשת תרשם אם הם עובדי האמון בה וכן לא ננקטה כנגדם התראה או נזיפה לפי סעיף 31 לחוק שירות המדינה(משמעת), התשכ"ג-1963 בגין מעשה או מחדל שמפאת מהותו, חומרתו או נסיבותיו אין זה מן הראוי שהמבקשת תרשם אם הם עובדי האמון בה; לעניין תקנה זו, 'הורשע בעבירת משמעת'- לרבות מי שהוגשה נגדו תובענה וטרם ניתן פסק דין סופי בעניין.

הילה דוידוביץ': " עכשיו אפשר לעבור גם להגדרות שרלוונטיות לסעיף הזה.

הילה דוידוביץ': "הגדרות; 1.

הילה דוידוביץ': 'חייל'- מי שחלות עליו הוראות חוק השיפוט הצבאי, התשט"ו-1955; ממשלתי או יחידת סמך שלו או מוסד מדינה אחר; 'עובד אמון'- כל אחד מאלה: (1) מי שמועמד לנהל את הגורם המאשר שהוא המדינה או תאגיד לפי העניין; (2) מי שמועמד לשמש כמנהל התפעול בגורם מאשר שהוא המדינה או בתאגיד לפי העניין; (3) מי שמועמד לשמש כמנהל אבטחת מידע בגורם המאשר שהוא המדינה או בתאגיד לפי העניין;" אלו ההגדרות הרלוונטיות לנו בתקנה הזו.

הילה דוידוביץ': מה שאנחנו בעצם מבקשים לקבוע, קודם כל ששלושה גורמי מפתח בגורם המאשר שהוא המדינה, שהם המנהל, מנהל התפעול ומנהל אבטחת המידע, יהיו עובדי מדינה, חיילים או שוטרים ככל שמדובר בצבא או במשטרה.

הילה דוידוביץ': זה מתוך רצון להחמיר במובן מסוים לעומת גורם פרטי ולהכפיף את אותם גורמי מפתח, שקראנו להם גורמי אמון, לדין משמעתי כלשהו מתוך הרציונל שאלו באמת גורמי האמון, כשמם, ולא רצינו שאותם גורמים יהיו גורמים חיצוניים שמועסקים ב'אווט-סורסינג' או כל וריאציה אחרת, אלא עובדי מדינה שכפופים לכל הדינים הרלוונטיים שחלים על עובדי מדינה.

הילה דוידוביץ': בנוסף קבענו עוד תנאים, תנאי אחד שקיים גם לגבי מנהל של גורם מאשר פרטי, שהוא לא הורשע בעבירה פלילית שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אותו גורם מאשר לא ראוי להגיש את הבקשה כשאותו גורם אמון ממלא את התפקיד.

הילה דוידוביץ': כשמבחינתנו "הורשע בעבירה" זה גם מי שהוגש נגדו כתב אישום וטרם ניתן פסק דין סופי.

הילה דוידוביץ': זו גם הדרישה מגורם מאשר פרטי.

הילה דוידוביץ': דבר נוסף שהוספנו, כיוון שקבענו דרישה שאותם גורמי מפתח יהיו עובדי מדינה, זה שהם לא הורשעו בעבירת משמעת או שלא ננקטה נגדם איזושהי נזיפה.

הילה דוידוביץ': וגם כאן "הורשע בעבירת משמעת" זה לרבות מי שהוגשה נגדו תובענה וטרם ניתן פסק דין.

הילה דוידוביץ': גם כאן אותו רציונל, שאלו גורמי מפתח, אך אנחנו רוצים שאלו יהיו אנשים "נקיים" במרכאות, שלא חשודים באיזשהו מעשה שמהותו ונסיבותיו אינן מאפשרות להם לכהן באותו תפקיד.

עידו בן יצחק: מספר הערות, דבר ראשון כמו שנאמר פה, בעצם מי שיכול לשמש כבעל תפקיד בגורם המאשר...

מאיר שטרית: שלושה אנשים, עובד אמון, מי שמועמד לנהל את הגורם או משמש כמנהל תפעול או מנהל אבטחה.

מאיר שטרית: אני מבין שזה לא חל לגבי חיילים.

עידו בן יצחק: לא, זה חל.

מאיר שטרית: מה קורה לגבי חייל?

מאיר שטרית: מה זה מנהל תפעול בצבא?

הילה דוידוביץ': יש להם את.

הילה דוידוביץ': ..

גדי עבאדי: בצבא, אני לשאלתך, התשובה.

גדי עבאדי: : רק שמך בבקשה.

גדי עבאדי: שמי גדי, אני מהמחלקה לביטחון המידע בצה"ל.

מאיר שטרית: שם מלא, גבי מה?

גדי עבאדי: אני בעצם ראש ענף ביטחון מערכות התקשוב, שבעצם הוא גורם האמון, קצה הפירמידה בתחום גורם האמון בכל התהליך שמאפשר את החתימה הדיגיטלית.

גדי עבאדי: בצבא מי שמרכז את הנושא הזה אלו לא גורמי תפעול, אלו גורמי הביטחון וכך זה עובד.

גדי עבאדי: כמובן שהם עומדים בכל הקריטריונים.

מאיר שטרית: לצורך העניין אתה הגורם?

גדי עבאדי: כן, כן.

מאיר שטרית: אתה באופן אישי?

גדי עבאדי: אני באופן אישי וכמובן הוא ארגון כמעט הכי גדול, אני חושב, במדינה, יש מערך שלם מבוזר שעובד לפי ההוראות והמדיניות שלנו והוא חלק מהמערך שלנו, הוא לא משהו אחר.

מאיר שטרית: יש דבר כזה שנקרא מנהל תפעול אצלכם?

גדי עבאדי: מנהל תפעול יש כזה דבר, תקשובי בדרך כלל, והוא מחוץ ל"לופ", גורם האמון הוא הגורם הביטחוני.

מאיר שטרית: ומנהל אבטחה, זה גם אתה?

גדי עבאדי: זה גם אנחנו.

עידו בן יצחק: בן אדם?

גדי עבאדי: כבן אדם, אנחנו מערך מאוד גדול.

מאיר שטרית: זה אותו בן אדם, הגורם המאשר, הגורם המנהל תפעול, מישהו אחר נגיד וגורם האבטחה הוא אותו בן אדם.

גדי עבאדי: אבטחה, מנהל אבטחת המידע, שלוש.

מאיר שטרית: ואחד הם אותו בן אדם?

גדי עבאדי: הם אותו בן אדם בצה"ל בקצה הפירמידה.

מאיר שטרית: אני לא יודע אם זה רצוי, הרעיון הוא שתהיה בקרה, שמנהל האבטחה אמור לבהטיח שבאמת הגורם המאשר עושה את כל הפעולות.

מאיר שטרית: אם זה אותו בן אדם אין עליו בקרה.

גדי עבאדי: אנחנו, בסוף כשאתה מגיע להיררכיה הכי גבוהה בארגון, אז זה מתנקז לגורם אחד שאחראי גם על אלו וגם על אלו.

גדי עבאדי: המערך שלנו הוא מערך מבוזר שיש בו גם מהסוג הראשון וגם מהסוג השני, כשהענף שאני עומד בראשו, שהוא באמת ברמה המטכ"לית, מבקר את אלו ואת אלו.

גדי עבאדי: תמיד אתה מגיע בסוף אל מישהו שנמצא בקצה הפירמידה.

גדי עבאדי: בתוך המערך יש הפרדה, יש גורמים שעונים לקריטריון של אחד או שעונים לקריטריון של שתיים, זה לא אותו אדם כשאת יורד במדרג של הצבא.

גדי עבאדי: אבל בקצה הפירמידה בסוף זה מתנקז לבקרה שנעשית אצלנו גם על הציר הזה וגם על הציר הזה.

מאיר שטרית: תן לי מושג, כמה אנשים יהיו גורמים מאשרים בצבא?

גדי עבאדי: גורמים מאשרים בצבא, אצלנו זה עובד ריכוזי ובעצם זה מחלחל אחר כך לזרועות, לפיקודים וליחידות השונות.

גדי עבאדי: גורמים שיכולים להנפיק את אותו אמצעי שמאפשר, איך קוראים לזה בצבא?

מאיר שטרית: חתימה אלקטרונית.

מאיר שטרית: גדי עבאדי: סוג של תעודה שבאמצעותה מתבצע כל התהליך הזה, בסוף מגיע לסדר גודל של מאה מנפיקים, ומעליהם שרשרת שלמה.

הילה דוידוביץ': אבל הם כגוף, אתם נרשמים במרשם, אני מניחה, כגוף אחד.

גדי עבאדי: נרשמים במרשם כגוף אחד עם נאמר מאה אנשים שנותנים שירות בהקשר הזה ומאפשרים.

מאיר שטרית: זאת אומרת שזה מאה אנשים מאשרים, מאה גורמים מאשרים?

גדי עבאדי: לא, צה"ל הוא אחד.

מאיר שטרית: כן, אבל האנשים עושים את העבודה, הרי אנחנו פה, החוק אם אני לא טועה מאשר ספציפית, בן אדם כתוב, שמו מענו, שהמשרד הממשלתי ישמור פרטי זיהוי של עובד האמון, זאת אומרת זה בן אדם.

מאיר שטרית: גם לגבי צבא, זז לא ארגון, זה בן אדם שהוא אחראי.

הילה דוידוביץ': כן, אבל גורם זה איזשהו ארגון כמו שקומסיין, למשל אם ניקח את החברה שקיימת היום, זה איזשהו גוף, חברה, שמן הסתם יש בה מספר עובדים ופונקציונרים.

הילה דוידוביץ': אז יש את הגורם שהגיש את הבקשה שהוא יושב בראש הגורם המאשר, אבל גורם מאשר זה איזשהו גוף שיכול להיות מורכב מכמה עובדים שמפעילים אותו.

מאיר שטרית: מה זה שמו, פרטי זיהוי שלו ומענו של עובד האמון כגורם מאשר, תקנה 2?

הילה דוידוביץ': אנחנו חשבנו שאנחנו רוצים את השמות ואת הפרטים של שלושת הפונקציונרים האלו כדי שיהיה אותם בפני הרשם למקרה חירום, אם יש לו שאלות, אבל זה לא אומר שלא יכולים להיות עוד עובדים בגורם.

הילה דוידוביץ': אלו הגורמים שחשוב לנו שיהיו עובדי מדינה, שהפרטים שלהם ידועים לרשם הגורמים המאשרים.

מאיר שטרית: אני שואל בצבא, כמה אנשים זה?

מאיר שטרית: הוא מדבר על מאה אנשים.

גדי עבאדי: לא, בצבא, רגע.

מאיר שטרית: מאה אנשים יוגדרו כמה?

מאיר שטרית: בתור גורם?

גדי עבאדי: בצבא האנשים, אם יורשה לי, אני חושב שאנחנו מדברים על אותו הדבר, זה שבצבא נכון, זאת הצעתנו, באמת לרשום את מי שאחראי על כל הנושא.

גדי עבאדי: לצורך העניין אותי או את הרמ"ח שלי, זה לא חשוב כרגע מי, כגורם האחראי בצבא ולא את אחרון החיילים שמאפשר את קיומו של התהליך.

גדי עבאדי: אל תשכח גם שהצבא הוא ארגון דינאמי, הבנות משרתות שנתיים, הבנים שלוש אם הם לא מתחייבים לשירות קבע נוסף, ולהתחיל לרשום כל פעם את אחד החיילים זה לדעתי קצת יפספס.

גדי עבאדי: אני חושב שחשוב להגדיר את האחראי ופחות את אחרון העובדים.

גדי עבאדי: בהנחה שאחראי עובד, יש לנו תפיסה, נהלים וכל מה שקשור בזה כדי להבטיח שהם עובדים.

גדי עבאדי: לפני שאנחנו קובעים, כולם חיילים, אנשי מערך ביטחון המידע בצה"ל, באוויר, בים וביבשה.

גדי עבאדי: ולכן בשורה התחתונה אני חושב שהנוהל, מה שההצעה פה מציעה, זה באמת לרשום את העומד בראש התהליך, ולא את אחרון העובדים, במקרה של צה"ל, אחרון החיילים שעוסק בדבר הזה.

מאיר שטרית: בסעיף 4 כתוב: "הרשם ירשום במרשם מבקשת שהיא המדינה העומדת בתנאים הקבועים בחוק וכן התנאים וכן בתנאים שלהלן: (1) עובדי האמון של המבקשת הם עובדי מדינה, חיילים או שוטרים;" אז מה הוא אמר?

מאיר שטרית: לרשום את כל עובדי האמון של המבקשת?

הילה דוידוביץ': כשעובדי האמון הם שלושת פונקציות שכתובות בהגדרות, מנהל התפעול, מנהל אבטחת המידע ומנהל.

מאיר שטרית: מה עם מאה האנשים העובדים?

הילה דוידוביץ': לא, שלושה אנשים, אם תחתיהם יש אנשים שמסייעים, אותי מעניין לדעת מי מנהל אבטחת המידע, אם יש תחתיו חיילים שמסייעים לו.

הילה דוידוביץ': כמו שהיום הגורם המאשר זה בדיוק מקביל, אני מניחה שמנכ"ל הגורם המאשר הפרטי לא יושב בעצמו וודאי יש לו עובדים תחתיו.

אבי נגר: זה לא נכון.

הילה דוידוביץ': אז בוא תספר לנו, אתם שני אנשים או איש אחד.

מאיר שטרית: לא, הוא צריך אישית לחתום.

אבי נגר: אני צריך אישית לחתום.

הילה דוידוביץ': לא לחתום, אם יש לך עוזרים טכניים שמסייעים לך.

אבי נגר: אישית על כל תעודה.

הילה דוידוביץ': לא, זה נכון.

מאיר שטרית: מי יחתום בצבא על כל תעודה?

מאיר שטרית: מאה חיילים יחתמו.

הילה דוידוביץ': לא.

מאיר שטרית: מה לא? כן.

הילה דוידוביץ': אותם אנשים שנדרשים לחתום.

הילה דוידוביץ': אני לא כל כך הבנתי מי אלו המאה האנשים האלו.

גדי עבאדי: אצלנו בעצם החתימה הדיגיטלית קוראת באמצעות הנפקה, באמצעות תהליך טכנולוגי והנפקה של תעודות שאיתן מתבצעת אותה הזדהות חזקה של אותו בן אדם, השילוב של השניים.

מאיר שטרית: מי חתום על התעודה?

גדי עבאדי: על התעודה בסוף חתום משהו שמתחיל מאתנו, מהמרכז.

גדי עבאדי: משהו שאנחנו מבצעים אצלנו ומחלחל למטה.

גדי עבאדי: האחרים רק עושים את תהליך ההנפקה הטכני עצמו, הדפסת התעודה, חלוקתה בתוך עמידה בכל התנאים שמפורטים בחוק, זיהוי האדם וכל מה שקשור בזה.

גדי עבאדי: אבל התעודה מחוללת בעצם מתהליך שקורה במרכז וירד בסוף לתחנת ההנפקה.

אבי נגר: זה תמיד ככה, אבל זה לא העניין, זה לא השאלה.

אבי נגר: : מה השם בבקשה?

אבי נגר: אבי נגר, מנכ"ל סקיורנט, ואנחנו כרגע נמצאים בתהליך של...

מאיר שטרית: של הקמת החברה?

אבי נגר: סיום האישור, אני מקווה, עוד מעט.

מאיר שטרית: טוב, אני מברך אתכם.

אבי נגר: התהליך הזה הוא, אצל הרשם היום, הוא תהליך מאוד פרסונלי.

אבי נגר: זאת אומרת, צריך לדעת בעל תפקיד ספציפי שעושה את הפעולות האלה, אין מאה אנשים שעושים אותם, אנחנו לא מדברים על פקידי הרישום בסעיפים האלה.

מאיר שטרית: שרושמים את הנתונים.

אבי נגר: כי שם באמת יש מאה או עשרות קבמ"ים שפרוסים ברחבי הארץ, זה לא מדובר על זה.

אבי נגר: מדובר על אנשים שנוגעים בלב המערכת ואחראיים על הגיבויים שלה ואחראיים על יכולת השחזור שלה, וזה אנשים מאו ספציפיים.

הילה דוידוביץ': ולכן את השמות שלהם והתפקיד שלהם אנחנו רוצים שיהיו אצל הרשם, אלו שלושת הפונקציות.

הילה דוידוביץ': אם יש מסייעים טכניים או מזכירה או דברים כאלו.

אבי נגר: הם הרבה פחות רלוונטיים אבל ברגע שהם מוגדרים כשאנשים שיכולים לעשות את זה ולא מסמיכים אנשים אחרים במקומם, זה מה שלנו היום עשו.

מאיר שטרית: מה שהוא אומר לך הוא שהגורם המאשר בקונסיין או אצלם זה בן אדם, אחד או שניים שיש את השמות שלהם, הם אחראיים אם חלילה הם עוברים על החוק יש סנקציות מאוד חמורות.

הילה דוידוביץ': ודאי, הם רשומים במרשם.

אבי נגר: מחילים עליי גם אמצעים ביומטריים בשביל לוודא.

מאיר שטרית: אצלו יהיו בן אדן או שניים שהם גורמי האמון, שלושה, שהם גורמי אמון, שהם יהיו חתומים עם שמות.

אבי נגר: בצה"ל הוא מדבר על מאה אנשים.

הילה דוידוביץ': אז לא ירשמו אתכם, זאת אומרת, אתם כפופים לפיקוח של הרשם.

הילה דוידוביץ': הרשם רוצה לדעת מי הכתובת, שהוא מנהל התפעול של כל הגורם, של כל המערך.

הילה דוידוביץ': בבוא היום כשתבואו להירשם אצל הרשם.

גדי עבאדי: אני חושב שמה שאנחנו רואים דומה מאוד למה שאבי אמר.

גדי עבאדי: אנחנו מפרידים בין מי שדואג שהתעודה תגיע לחייל, מנפיק אותה, הוא לא מחולל את התהליך.

מאיר שטרית: מי בודק את זה?

מאיר שטרית: שהתעודה ניתנת לאדם הנכון?

מאיר שטרית: מי בודק?

גדי עבאדי: אותם מאה, אותם מאה בוודאי.

מאיר שטרית: מה שאומר סקיורנט שזה לא המצב.

מאיר שטרית: בעצם החוק מחייב את מי שחותם על התעודה לבדוק ולזהות באופן אישי את מי שמקבל את התעודה.

גדי עבאדי: ודאי, וזה אחד מהמאה.

מאיר שטרית: אז כל המאה הם גורמים מאשרים.

הילה דוידוביץ': לא, בתנאים האלו, קודם כל כיום הם לא גורם מאשר שרשום במרשם, הם יצטרכו לעשות שינויים ארגוניים.

מאיר שטרית: במציאות, הוא מדבר על המציאות, ככה הם עובדים.

הילה דוידוביץ': אז הם יצטרכו לשנות, כיום הם לא רשומים במרשם.

מאיר שטרית: נו ודאי, כיום אין להם את הזכות להיות גורם מאשר היום.

הילה דוידוביץ': בסדר, אז בבוא היום, כשהם יגישו את הבקשה, ואם הם יצטרכו לעשות שינויים מבניים.

מאיר שטרית: אבל התקנות שלך לא אומרת את זה, בתקנות צריך לקבוע את מה שאת אומרת.

מאיר שטרית: את אומרת בעצם שכל מי שמנפיק תעודה צריך להיות רשום כגורם מאשר, זה מה שאת אומרת.

מאיר שטרית: אם יש פה מאה אנשים זה מאה אנשים.

הילה דוידוביץ': גורם מאשר זה איזשהו זה גורם.

מאיר שטרית: גורם מאשר זה לא גוף, זה בן אדם.

גדי עבאדי: השאלה אם הוא בהיררכיה אחראי בארגון או שהוא הרב"ט המנפיק בקצה.

מאיר שטרית: יפה, מה אתם רוצים שתאגיד ירשום את השם של התאגיד וזהו?

מאיר שטרית: לא יהיה בן אדם אחראי?

מאיר שטרית: אתם רוצים בגורם המאשר לכתוב צה"ל?

מאיר שטרית: זהו?

מאיר שטרית: צה"ל זה תאגיד?

הילה דוידוביץ': צה"ל זה לא תאגיד, זה מוסד ממוסדות המדינה.

מאיר שטרית: אז מה זה תאגיד?

הילה דוידוביץ': בסדר, אבל אצל הרשם יהיה רשום שמו הפרטי, תסתכלו על תקנה 2, דבר ראשון אנחנו רוצים לפי תקנה 2 (1) את השם צה"ל ואת את יחידת הסמך הרלוונטית שלו, 2 (2): "שמו, פרטי הזיהוי שלו ומענו של עובד האמון בגורם המאשר;" שאחד מהם זה המנכ"ל או המנהל הכללי או המנהל שיושב, מנהל התפעול, שלושה אנשים ומנהל אבטחת המידע.

הילה דוידוביץ': אלו מבחינתו הכתובת, זה הכתובת של הרשם, הם האחראיים, הם עובדים מול הרשם.

הילה דוידוביץ': והגורם המאשר זה המערך, זאת אומרת, כמו שהגורם המאשר הזה לא אדון אבי נגר אלא כל האופרציה.

מאיר שטרית: לא יכול לקרות שאנשים יוכלו לחתום על תעודות בסקיורנט?

מאיר שטרית: הוא הגורם המאשר.

מאיר שטרית: האם יכולים להיות אצלו עשרה אנשים שיאשרו תעודות?

אבי נגר: יש עשרה אנשים שהם פקידים של הגורם המאשר שהם מנפיקים תעודות, החתימה היא של המערכת עצמה פעם אחת, תמיד אותה המערכת חותמת.

מאיר שטרית: סקיורנט חותם, לא בן אדם.

אבי נגר: נכון.

מאיר שטרית: אותו הדבר בקומסיין.

אבי נגר: נכון.

מאיר שטרית: קומסיין חותם, לא בן אדם אחד.

אבי נגר: נכון.

גדי עבאדי: נכון, זה שילוב של המערכת.

מאיר שטרית: אתם רשאים להחליף את האנשים הללו?

אבי נגר: אנחנו רשאים להחליף את האנשים הללו.

אבי נגר: מה שאני אמרתי זה שגורמי האמון הם אנשים מאוד ספציפיים, אי אפשר לבוא ולהגיד זה תפקיד, זה בן אדם.

הילה דוידוביץ': זה ברור, אנחנו גם בגלל זה דורשים את השם שלו ואת הפרטים, את המען שלו, זה בן אדם.

גדי עבאדי: בצבא יש שלושה אנשים.

מאיר שטרית: שיהיה הפרדה בין קצין האבטחה לבין...

גדי עבאדי: מי שמועמד לנהל, מי שמנהל תפעול ומי שמשמש כמנהל אבטחת המידע.

מאיר שטרית: יהיו שלושה אנשים נפרדים?

גדי עבאדי: שלושה אנשים בצה"ל, לא נכון לכלול את אחרון הפקידים במקום האזרחי, חיילים בצה"ל, לנהל את זה ברמה הפרטנית של המנפיקים עצמם.

עידו בן יצחק: לגבי גופים פרטיים, היום סעיף 11 (א) (5) מדבר על המנהל ועל הדירקטור, הוא לא מדבר על העובדים.

עידו בן יצחק: לגבי גוף ציבורי, בוא נפריד לשניים, לגבי המדינה שבה אנחנו עוסקים עכשיו, בגלל זה הגיעו התקנות, שלמדינה אין מנהל או דירקטור ולכן נקבעו ההוראות השונות בתקנות האלה.

מאיר שטרית: בבקשה.

עופר ישי: סך הכל הדברים התבררו, אבל רציתי.

עופר ישי: .. : רק השם בבקשה.

עופר ישי: עופר ישי מממשל זמין.

עופר ישי: אז באמת מדובר פה על כמה היבטים, קודם על הגורם המאשר הוא ארגון שיש לו מנהלים ויש לו עובדים, ובאמת אותם קודקודים שהם בעצם מחויבים האישית הם אותם גורמי אמון ומה שאתה אמרת זה בהחלט נכון.

עופר ישי: חלק מהדברים נבנו על פי תקנות של האיחוד האירופאי, שמחייב הפרדה.

עופר ישי: שלושת התפקידים ההם, אסור שיהיה אותו בן אדם, חייב להיות אנשים שונים, זו הנחיה.

עופר ישי: אז באמת, גם מבחינתנו יהיו אנשים שונים שהם עובדי מדינה.

עופר ישי: עכשיו, בהנחיות של הרשם, של רשם גורמים מאשרים, כמובן שיש גורמים נוספים, ואז בהנחיות שלו יש הנחיות ברורות.

עופר ישי: למשל, אני פשוט מקריא, כל העובדים יעברו מבדק, יש פה הנחיות לגבי העובדים שהם מתחת.

מאיר שטרית: מה קורה במשטרה?

אלעזר כהנא: במובן מסוים דומה לצבא למעט, אם הבנתי נכון אז אבחנה אחת.

מאיר שטרית: רק תציג את עצמך אדוני לפרוטוקול.

אלעזר כהנא: אלעזר כהנא מהייעוץ המשפטי של המשטרה.

אלעזר כהנא: יש אצלנו אבחנה מאוד ברורה בין הגרום המקצועי שהוא, נקרא לו מנהל אבטחת המידע, לבין מנהל התפעול בתחום הזה, כי אלו שאחראיים לאבטחת המידע הם גורמים מקצועיים בתחום אבטחת המידע, מודיעין, האבחון וכיוצא בזה, והם נותנים את ההנחיות.

אלעזר כהנא: גורם התפעול הוא הגורם המבצע, לצורך העניין, הוא גורם בטכנולוגי.

אלעזר כהנא: בפועל, ההנפקה תתבצע באמצעות הגורמים הטכנולוגיים, כאשר האחריות, נקרא לזה התורתית, המקצועית, היא אחריות של הגורם, נקרא לזה, אבטחתי.

אלעזר כהנא: עובדים ביחד גם היום כל המערכות.

מאיר שטרית: מי ינהל את זה במשטרה?

אלעזר כהנא: בפועל.

מאיר שטרית: מי יהיה המנהל?

מאיר שטרית: אצלם הוא אומר אני.

מאיר שטרית: מי יהיה המנהל במשטרה?

אלעזר כהנא: ראש מי שיעמוד אז, לצורך העניין בעל התפקיד, כל פעם נרשום אותו כשהוא מתחלף, ראש היחידה לאבטחת המידע המנהל הטכנולוגי.

מאיר שטרית: חוץ מאבטחת המידע, אבטחת המידע זה אחד, צריכים שלושה אנשים, מנהל, מנהל תפעול ומנהל אבטחה, שלושה אנשים נפרדים.

אלעזר כהנא: אז אני אומר, יש אצלנו שתי יחידות אבטחת מידע.

אלעזר כהנא: אחת, זו יחידת אבטחת המידע, האחראית המקצועית בתחום , היא חלק מאגף החקירות והמודיעין והאחראי על אבטחת מערכות המידע, והמידע בכלל במשטרה, כמו בטחון שדה.

מאיר שטרית: זה דבר כללי.

אלעזר כהנא: זה אחד, זה לא כללי, זו יחידה לא כללית, זו יחידה מאוד מקצועית, זה התפקיד שלה, זו האחריות שלה וכולה.

אלעזר כהנא: יש את הגורם הטכנולוגי בתוך מנהל הטכנולוגיות, יש יחדיה שכל עניינה זה אבטחת המידע בפועל, הם מבצעים, הם מנהלי התפעול, מה שנקרא.

מאיר שטרית: גורמים שונים לגמרי.

אלעזר כהנא: גורמים שונים שעובדים למעשה, הגורם המקצועי מנחה את הגורם הטכנולוגי איך לעשות.

אלעזר כהנא: בסופו של דבר האבטחה הפיזית או הטכנולוגית של מערכות המידע מתבצעת על ידי הגורמים הטכנולוגיים, על ידי מנהל הטכנולוגיות.

אלעזר כהנא: אבל הגורם האחראי על התחום הזה הוא המנהל המקצועי, שניהם עובדים גם היום ביחד.

אלעזר כהנא: זו האבחנה, אלו שלושת הגורמים, הגורם הראשון זה כמובן המנהל, הגורם השני מנהל התפעול זה הגורם הטכנולוגי שאחראי על יחידת אבטחת המידע בתוך מנהל הטכנולוגיות והגורם האחרון הוא מנהל אבטחת המידע, ראש היחידה לביטחון מידע.

מאיר שטרית: אני רוצה להבין, יש פה משהו שמתחיל להטריד אותי, בכללים של חוק החתימה האלקטרונית, רשם יכול לאשר להיות גורם למישהו, גורם מאשר, כשהוא מקים יחידה נפרדת, עם כספת נפרדת, עם הפרטים כל מקבלי זכות חתימה אלקטרונית.

מאיר שטרית: יהיה אותו הדבר במדינה, זאת אומרת שהם יצטרכו להקים במשטרה יחידה נפרדת.

הילה דוידוביץ': בבוא היום הם יצטרכו להיות כפופים לכל ההנחיות של הרשם, כזכור גם בתיקון.

מאיר שטרית: אולי הם לא יודעים את זה, בגלל זה אני אומר לכם.

הילה דוידוביץ': בסדר, הם עוד לא רשומים בכלל.

גדי עבאדי: אולי לא יחידה נפרדת אלא להגדיר אחרת.

גדי עבאדי: קודם כל יכול להיות שאנחנו כבר מאורגנים ככה מלכתחילה.

מאיר שטרית: אין לכם היום חתימה אלקטרונית, אז אתם לא מאורגנים לזה.

גדי עבאדי: לא, יש לנו חתימה אלקטרונית לא מאושרת.

מאיר שטרית: לא מאושרת, זה מה שאני אומר.

גדי עבאדי: אנחנו מחכים לאשר, את המנגנון הראשי יש כבר.

מאיר שטרית: אבל יש משולש של תנאים בחוק שמחייבים את הגורם הפרטי, והמדינה לא חל בעניין הזה, לא יהיה הקלות לגורמי המדינה.

מאיר שטרית: הם יצטרכו לעמוד באותם תנאים בדיוק, מה תצטרכו לשים, כספת, מישהו אחראי קונקרטי, שני אנשים שיפתחו את החדר, שאף אחד לא יוכל להיכנס לבד.

גדי עבאדי: היום לפחות בצה"ל יש חתימה אלקטרונית, היא לא עומדת בתנאים של החוק אבל התהליך שבוא הוא קורה, הוא מאוד דומה.

מאיר שטרית: יש לכם חתימה מאובטחת, אין לכם חתימה מאושרת.

גדי עבאדי: בדיוק.

גדי עבאדי: התהליך שכבר קיים בצבא, לפחות חמש שנים, הוא די הולך בכיוון של החוק, זאת אומרת שלא צריך להקים יחידה אחרת, צריך רק להסדיר את זה מול החוק עד הפרט האחרון אבל המרחק הוא ממש לא גדול והתשתית הארגונית קיימת.

מאיר שטרית: קודם כל אני רוצה להבהיר למשרד המשפטים שגם גורמי מדינה יצטרכו לעמוד באותם תנאים כמו גורמים פרטיים.

הילה דוידוביץ': אלא אם כן יקבע אחרת, למשל פטרנו אותם בחוק מביטוח ומאגרות.

מאיר שטרית: מה שפטור פטור, אני מדבר על תנאי התפעול.

הילה דוידוביץ': זה גם היה הלך הרוח בתיקון מספר 2.

הילה דוידוביץ': גם הרשם עמית אשכנזי אמר, אנחנו לא באים להקל עם המדינה איפה שלא חייבים.

מאיר שטרית: בבקשה.

עידו בן יצחק: התחלתי ולא סיימתי, אני מסב את תשומת לבך לפסקה שלוש שהיא אומרת שבעצם גם מי שהוגש כנגדו כתב אישום בדין משמעתי, אף הוא, בעבירה שמפאת חומרתה, נסיבותיה זה מן הראוי שהמבקשת תירשם, אף הוא לא רשאי לשמש בתפקיד הזה.

עידו בן יצחק: אני רק רוצה להסב את תשומת לבך שזה עניין שהוא חריג יחסית, פעם ראשונה שאני נתקל בו באיזושהי חקיקה שמונעת עיסוק בתפקיד מסוים בשל דין משמעתי, להבדיל מבין פלילי.

מאיר שטרית: מפאת חומרתו.

עידו בן יצחק: נכון, ולכן אני- - -

מאיר שטרית: תלוי מה העבירה, גנב כסף מעובד אחר.

אלעזר כהנא: גנב הוא לא יהיה דין משמעתי, אבל אם הוא למשל הוציא פעם אחת מידע מהמערכת של המשטרה, אני לא ארצה שהוא אחראי.

עידו בן יצחק: אני עוד לא אמרתי, אני מסב את תשומת לבך.

מאיר שטרית: ודאי, מפאת חומרה.

עידו בן יצחק: מאחר שמדובר פה בכל זאת בשיקול דעת, אני מוצא שזה סביר, אם זו הייתה קביעה גורפת חד משמעית שלא, אז הייתה עם זה בעיה, אבל מאחר שיש פה שיקול דעת אז יהיה ניתן לבחון כל מקרה לגופו.

עידו בן יצחק: עוד נקודה שהעליתי אתמול ששוחחתי עם הילה, לגבי גורם מאשר שבו לאחר שהוא אושר, התברר שהמנהל, הוגש כתב אישום בעבירה כזאת נגד המנהל.

עידו בן יצחק: אז נותרות שתי שאלות.

מאיר שטרית: מעיפים אותו, שמים חדש.

עידו בן יצחק: אז איך הרשם יודע את זה?

מאיר שטרית: הוא צריך להודיע לו.

אלעזר כהנא: יש חובת עדכון פרטים בחוק, לא?

מאיר שטרית: זה חובה לדווח.

עידו בן יצחק: אז אני מיד אסביר, הוא צריך לעדכן אם הוגש כתב אישום בעבירה שמפאת חומרתה, נסיבותיה אין הוא ראוי לשמש בתפקיד.

עידו בן יצחק: עכשיו, מיש קובע אם חומרה או לא חומרה זה הרשם עצמו.

עידו בן יצחק: ולכן, מה שצריך לדווח, להבטיח שהדיווח- - -

מאיר שטרית: איפה רשום שהרשם קובע?

עידו בן יצחק: רשום שהרשם הוא זה, אלף זה לא כתוב, אבל זה יותר הגיוני שהרשם יהיה זה שיקבע את זה מאשר שהגוף עצמו יקבע את זה.

מאיר שטרית: זה לא כתוב.

עידו בן יצחק: זה לא כתוב.

עידו בן יצחק: מה שהצעתי שיהיה, שחובת הדיווח תהיה על כל כתב אישום שמוגש, ידווח לרשם, ושהרשם יקבע.

מאיר שטרית: הילה.

הילה דוידוביץ': כתוב ככה, קודם כל אני רוצה להגיד שהסעיף הזה קיים גם כיום, הוא מועתק גם לפלילי ואת אותה וריאציה עם השינויים הרלוונטיים עשינו לגבי עבירת משמעת.

הילה דוידוביץ': אז הכותרת זה "הרשם ירשום במרשם מבקשת שהיא המדינה העומדת בתנאים הקבועים בחוק וכן בתנאים שלהלן:".

הילה דוידוביץ': אז ברור שמי שקובע את התנאים, יש רשימה של תנאים, זה הרשם.

מאיר שטרית: לא, אבל אחרי שהוא אמר, מונה מישהו.

הילה דוידוביץ': אז קודם כל יש סעיף, היום יש את סעיף 13 לחוק שאומר: "חל שינוי בפרט מהפרטים שנמסרו לפי סעיף 10 או 11, ידווח על כך לרשם, מבקש הרישום או הגורם המאשר", זאת אומרת שצריך לדווח לרשם.

מאיר שטרית: מה סעיף 10, 11?

הילה דוידוביץ': סעיף 13 לחוק.

מאיר שטרית: בתיקון 2 או בחוק העיקרי?

הילה דוידוביץ': בחוק העיקרי.

מאיר שטרית: "חל שינוי בפרט מהפרטים שנמסרו לפי סעיף 10 או 11, ידווח", מה זה 10, 11?

עידו בן יצחק: 10, 11 זה...

מאיר שטרית: 11, אזרח ישראלי, מדינה, הפקיד ערבות בנקאית, רשם את מאגרי התעודות, מבקש רישום, "הורשע בעבירה" ,זה כלול.

עידו בן יצחק: שהתקנות האלו הן חלק מסעיף 11.

מאיר שטרית: מורשע בעבירה, הוא צריך לדווח, כתוב.

הילה דוידוביץ': כן, אם יש שינוי בפרטים.

הילה דוידוביץ': דבר נוסף, צריך לצרף לבקשה הסכמה בכתב של עובדי האמון לכך שהם מוכנים שהרשם יקבל בכל עת ולפי דרישתו פרטים מהמרשם הפלילי.

הילה דוידוביץ': זאת אומרת, פלוס לרשם יש סמכויות רחבות של בדיקה ואם נודע לו דבר כזה אני חושבת שזה מכסה את הסכנה או את החשש שאותו מעלה עדו.

מאיר שטרית: עוד משהו?

עידו בן יצחק: לא.

מאיר שטרית: יש למישהו הערות, בבקשה.

יוסי גוילי: שתי הערות קצרות.

מאיר שטרית: קודם כל תציג את עצמך.

יוסי גוילי: יוסי גוילי מהלשכה המשפטית מהנציבות.

מאיר שטרית: נציבות שירות המדינה?

יוסי גוילי: כן.

מאיר שטרית: נבחר נציב?

יוסי גוילי: שאלה רגישה.

יוסי גוילי: ביחס להערה שאמר היועץ המשפטי, אכן באמת אין, כמה שאני יודע, אין הוראת חוק מקבילה אחרת שמונעת מאדם להיות עובד מדינה.

מאיר שטרית: סליחה על השאלה, רק בוועדת האיתור לנציבות לא היו מועמדים מתוך הנציבות עצמה?

יוסי גוילי: היו שניים.

מאיר שטרית: ולא נבחרו?

מאיר שטרית: אין נביא בעירו?

יוסי גוילי: נתייחס להערה של, סליחה, אכן באמת אין הוראת חוק מקבילה אחרת שמונעת מאדם להיות עובד מדינה בשל עבירת משמעת, אבל זה בהחלט נתון שחייבים להביא בחשבון לפי הפסיקה שפסק בית המשפט העליון, וכך אנחנו גם פועלים.

יוסי גוילי: אבל הערה נוספת לניסוח, מאחר ועובדי האמון בגורם המאשר הם גם שוטרים וסוהרים ובסעיף 4 (3) יש סייג שמתייחס להליך של "התראה או נזיפה לפי סעיף 31 לחוק שירות המדינה (משמעת)", חוק המשמעת לא חל על שוטרים וחיילים, אז כך מה שרוצים להחיל את זה גם עליהם, אז צריך לעשות את ההתאמות.

מאיר שטרית: זאת אומרת, החוק לא קובע את זה על גוף מדיני?

הילה דוידוביץ': לא, החוק קובע: "לא הורשעו בעבירת משמעת על פי כל דין", זאת אומרת, לרבות הדינים הרלוונטיים לצבא ולמשטרה.

הילה דוידוביץ': בנוסף יש לגבי עובדי המדינה הליך נוסף של התראה או נזיפה לפי סעיף 31 לחוק שירות המדינה (משמעת).

הילה דוידוביץ': אם יש איזושהי הוראה מגבילה בחוקים הרלוונטיים אני מוכנה להוסיף אותה.

עידו בן יצחק: אין אצלם הוראה מגבילה, יש את הדין המשמעתי.

הילה דוידוביץ': אז זה מכוסה בעבירה על פי כל דין.

מאיר שטרית: יש דין משמעתי?

מאיר שטרית: זאת אומרת שזה יותר חריף.

עידו בן יצחק: לא כל עבירה מסתיימת בהרשעה.

מאיר שטרית: בסדר, לא כל דבר מסתיים בהרשעה.

עידו בן יצחק: אבל אצלם מעבר לבית הדין המשמעתי יש גם קצין שיפוט שזה קצת יותר, שזה הליך שהוא בעצם דומה במסגרת ההגדרה של דין משמעתי.

אלעזר כהנא: עובד מדינה שאיחר לעבודה לא יקבל הערה בתיק האיש או נזיפה ויעמוד לדין על זה.

מאיר שטרית: לכן אני אומר, מפאת חומרתה וסיבותיה.

מאיר שטרית: אם האחראי, אם הרשם יחשוב שהחייל שעשה עבירת משמעת בצבא וקיבל דיווח עליה, שהיא חמורה מספיק כדי לסלק אותו מהתפקיד אז הוא יודיע שחייב לסלק אותו.

מאיר שטרית: זה אחריותו של הרשם להיות ער לדברים האלה, ואחריותם של הגורמים הרשומים לדווח.

מאיר שטרית: בתחום השירות האזרחי גם שם, כשיש עבירת משמעת לא אוטומטית מדיחים, השאלה היא מה העבירה והאם חומרתה באמת מצדיקה את ההדחה.

מאיר שטרית: גם שם הרשם צריך לבדוק, הממונה על האיש צריך לבדוק והרשם צריך לבדוק אם הוא מקבל את הגרסה.

מאיר שטרית: לדעתי גם אם פוסלים אותו אדם עדיין יכול להגיש ערעור לבית משפט, ולהגיד אני לא מקבל את הפסילה שלכם.

מאיר שטרית: אין דבר שאוסר על מישהו לגשת לבית משפט ולערער על ההחלטה.

מאיר שטרית: עוד הערות?

אבי נגר: אני רוצה רק להתריע על נושא אחד שאנחנו נתקלים בו שוב לאחרונה והוא הטכנולוגיה שאנחנו מדברים עליה ושבבסיס של כל התהליכים האלה, היא טכנולוגיה שזזה, טכנולוגיה שמתפתחת.

אבי נגר: הרשם, לפני שנה בערך, הוציא תקנות, למשל, לשינוי החתימה האלקטרונית למנגנון של "SHA-2".

אבי נגר: הוא הולך להוציא, די בקרוב אני חושב, פיצול של "סי איים" ככה שלא, "סי איי" שמנפיק תעודה לחתימה לא יוכל להנפיק תעודה להזדהות.

אבי נגר: כל הדברים האלה, הם דברים שבשוק האזרחי, עלינו, חלים באופן מיידי.

אבי נגר: רק לאחרונה קומסיין קיבלו דחייה על ההחלה של ה- "SHA-2" כי אין פתרון אחר היום.

אבי נגר: אני חושש מהדבר הזה בגופים שאין להם פתרון אחר.

אבי נגר: זאת אומרת, ברגע שכן יהיה שינוי בטכנולוגיה, כן תהיה תקנה חדשה של הרשם, איפה המוטיבציה לעשות את השינוי הזה במקומות האלה?

מאיר שטרית: למה הם צריכים לעשות את השינוי, לא הבנתי?

אבי נגר: אם הולכים לפי תקנות הרשם אחד לאחד, כמו כל גורם מאשר אחר.

מאיר שטרית: אז הם יצטרכו, חייבים.

מאיר שטרית: אם החוק מחייב אותם הם יהיו חייבים לעשות.

אבי נגר: אז אני לא בטוח שהדבר הזה, המוטיבציה כאן היא כזאת שלא יקבלו דחייה של אי אילו שנים בשביל ליישם כאלה דברים ולקבל תעודות בעלות ערך שונה.

מאיר שטרית: אתה חושב שיקלו עליהם בגלל שזה צבא או משטרה, נגיד?

מאיר שטרית: או תאגיד מדינה?

אבי נגר: כן.

הילה דוידוביץ': למה שזה יקרה?

מאיר שטרית: לפי החוק אומרים שהרשם לא אמור להקל עליהם.

אבי נגר: נתתי לך דוגמא שבפרקטיקה גם, לפי החוק, הוא לא היה אמור להקל על קומסיין, והקל לעכשיו כי אין לו ברירה.

הילה דוידוביץ': לרשם יש שיקול דעת.

מאיר שטרית: כשאין ברירה אין ברירה, מה הוא יעשה?

אבי נגר: השאלה היא מזה אין ברירה, בשוק האזרחי אין ברירה נובע מתחרות.

אבי נגר: במקומות של המשטרה או הצבא אין ברירה יכול לנבוע מהרבה דברים אחרים, של פרקטיקה מבצעית או ביורוקרטיה או לא יודע מה.

אלעזר כהנא: הוא אומר תכליות של החתימה, כי לגופים שמוציאים חתימה לא בגלל שהם צריכים את זה לצרכים, לא מרוויחים מזה.

אלעזר כהנא: אלא, נניח אם יש לי באיזשהו תהליך שאני כמשטרה חייב לחתום על איזשהו מסמך, ואני מעביר את התהליך ל"פייפר לס", אז לא יהיה הגיוני שלא אחתום לו.

אלעזר כהנא: אבל יכול להיות הנפקות, לצורך העניין, מבחינת, הנפקות לציבור של החתימה הזאת הוא חסר ערך.

אלעזר כהנא: יש לי כול מיני דוגמאות לזה.

אלעזר כהנא: לכן אני אומר, האבחנה צריכה להיות אבחנה בין שוויון זה שוויון בין שווים.

אלעזר כהנא: האבחנה יכולה להיות גם שונים.

אלעזר כהנא: אז פה הרשם, יש לו 3שיקול דעת מנהלי, ואם הוא חורג משיקול הדעת יש למי לפנות.

עופר ישי: אני יכול שוב בשם ממשל זמין, שאנחנו לא מבקשים שום הנחות ויש לנו את כל המוטיבציה כי המערכת שיושבת על מה שאנחנו עושים, מערכת מאוד רגישה ואנחנו מודעים לזה.

עופר ישי: מה שטוב לשוק האזרחי יהיה טוב לנו, אנחנו לא מבקשים הנחות.

מאיר שטרית: ומה עם מנהל ממשל זמין?

מאיר שטרית: אין מנהלים לשום מקום, לא בנציבות לא בממשל זמין לא לרשות הבטיחות בדרכים, מה קורה?

מאיר שטרית: יש המון אנשים שמחפשים עבודה.

מאיר שטרית: אז זה מספק אותך?

אבי נגר: אני רק מתריע בפני מצב, שהתייחסתי אליו עכשיו, שמחר בבוקר תהיה חתימה, למשל, שהיא ב- "SHA-2", כי כך אמר הרשם וכי יש לה תוקף הרבה יותר חזק ברמה טכנולוגית, ויסתובבו חתימות של "SHA-1" כי תהיה להם בעיה טכנולוגית.

מאיר שטרית: תראה, למדינה, מוטיבציה של המדינה, זה לעמוד בהגדרה של החוק, גורמי מדינה שמחייב אותם, המוטיבציה שלהם זה החוק, הם לא יכולים להיות מפרי חוק.

מאיר שטרית: לכן ברגע שדבר כזה המדינה תחויב, על פי אותם סטנדרטים, לעשות משהו.

מאיר שטרית: אם תצטרך תעשה אותו, למדינה אגב זה יותר קל, אין להם בעיה של משאבים.

מאיר שטרית: באופן מעשי כשצריכים לעשות משהו וחייבים, אז המשאבים הם לא מגבלה כי אז חייבים, אז עושים.

אבי נגר: חייבים זה משהו נזיל.

מאיר שטרית: עוד הערות, חברים?

מאיר שטרית: אני מציע לאשר את התקנות, מי בעד?

מאיר שטרית: אני בעד.

מאיר שטרית: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט התקנות אושרו