ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 96, 2011-07-11 09:00

מאיר שטרית: בוקר טוב, ברוכים הבאים, אני פותח את הישיבה.

מאיר שטרית: אנחנו חוזרים לדיון שכבר קיימנו אותו פה לפני יותר משנה ושהוארך כבר פעם אחת, ואני אומר בצער שבעצם לא השתנה דבר מאז כל שיחותינו פה.

מאיר שטרית: נשארו על הנייר.

מאיר שטרית: לא קרה דבר וחצי דבר מאז התיקונים שדובר על העניין של האיזוק אלקטרוני.

מאיר שטרית: זכור לכם, קיימנו פה דיונים כמה פעמים, ביקרנו בחברת השמירה שעושה את הפעולה הזו של האיזוק האלקטרוני.

מאיר שטרית: חשבתי שנהיה היום במצב שכבר השתנה כל המדיניות והגישה.

מאיר שטרית: אני אומר בצער שזה לא קרה, דבר שבעיניי לפחות, ואני צריך לומר את זה, כי אני אומר את דעתי לפחות על החוק הזה, דבר שעושה צחוק מהעבודה, בשפת הרחוב.

מאיר שטרית: איזוק אלקטרוני בתנאים האלה, בעיניי הוא לא שווה, לא אפקטיבי וחסר ערך בעיניי.

מאיר שטרית: יש ערך לאיזוק אלקטרוני, יש לזה חשיבות להפעיל אותו בתנאי אחד, שמי שאכן מקבל את האיזוק אלקטרוני, מקיים את התנאים של השחרור בערובה, כי אחרת מה הרעיון?

מאיר שטרית: בן אדם מקבל איזוק אלקטרוני, מצפצף על הדבר הזה ומפר את זה פעם אחר פעם אחר פעם ועוד נשאר בחוץ?

מאיר שטרית: צריך לחזור לבתי משפט ולבקש עוד פעם אישור לאיזוק אלקטרוני, מה שלא תמיד מקבלים.

מאיר שטרית: הוא עושה פשוט צחוק מכולנו.

מאיר שטרית: צחוק מכל זרועות החוק.

מאיר שטרית: אני חושב שכל הכלל של שחרור בערובה הוא שאדם יודע, הוא מפר את תנאי השחרור, חוזר אוטומטית לכלא עד סוף מאסרו, בלי פשרות באמצע, ואז האיזוק האלקטרוני הופך להיות אפקטיבי.

מאיר שטרית: אחרת כל הפיקוח לא שווה כלום.

מאיר שטרית: מה קורה עם קציני פיקוח, לאלה שמשתחררים לפני הזמן?

מאיר שטרית: הרי אצלנו יש שליש ניכוי.

מאיר שטרית: מה קורה כאשר אדם יוצא במצב הזה לשחרור מוקדם ללא איזוק אלקטרוני?

אילוז איילון: הוא נמצא בפיקוח בתנאי השיפוטי ואז אם הוא מפר, אז מעבירים אותו לוועדה בכדי להחזיר לו את כל העונש שלו.

איילת טל: חוזר לוועדה וחוזר לבית הסוהר.

מאיר שטרית: במקרה הזה לא צריך בית משפט.

אילוז איילון: לא, זה ועדת שחרורים.

מאיר שטרית: וועדת שחרורים מחזירה אותם לכלא?

אילוז איילון: כן, כן.

אורן פז: תלוי בטיב ההפרה.

אורן פז: אם מבוצעת עבירה, בלאו הכי מתחיל הליך פלילי, ואם הוא נדון בסוף למאסר, הוא בוודאי ייכנס לכלא בחזרה על חשבון השליש.

אורן פז: אם מדובר בהפרות אחרות, אז לפי העניין.

אורן פז: אם זו הפרה טיפולית מינורית, אז שוקלים לפי העניין.

אורן פז: כמובן מי שמפוקח על ידי הרשות לשיקום האסיר, המנגנון שם דווקא פועל יותר טוב.

מאיר שטרית: מה רמת ההפרות?

אורן פז: היא לא גבוהה מסיבה פשוטה.

אורן פז: רף חוק שחרור על תנאי גורם לכך שלא ישתחררו בשליש מי שלא ראויים ומי שמסוכנים.

אורן פז: לכן מי שמשתחרר, שוב בהכללה, זו אוכלוסיה שכבר עברה שיקום בכלא והיא גם לא מסוכנת.

מאיר שטרית: אבל משתחררים גם רוצחים.

אורן פז: רוצחים משתחררים אחרי שקצבו את עונשם, ברף מאוד גבוה, ברף שהם עברו תהליך שיקומי, הגיעו לרף השיקומי העליון.

אורן פז: יש חוות דעת שהם לא מסוכנים.

אורן פז: במצב כזה רוצח יכול להשתחרר.

איילת טל: יש שני פרמטרים בחוק בעצם, לא בנושא שלנו, אבל זה שאדם ראוי לשחרור מבחינת איך שהוא התנהג במאסרו, ושהוא לא מהווה סכנה לציבור.

מאיר שטרית: וזה עומד במבחן לפי הניסיות שלכם?

אורן פז: כן, בהחלט.

מאיר שטרית: יפה.

מאיר שטרית: ואם הוא מפר, הוא חוזר לכלא.

איילת טל: יש להם קודם כל תכנית לפני כן.

איילת טל: צריך להראות את התכנית ומה הם עשו בכלא.

אורן פז: הפער לאוכלוסיית העצורים הוא ברור, כי האסירים, בגלל הוראות החוק, באמת במסננת מאוד גבוהה ולא ישתחררו ברישיון מי שלא ראויים, כמו שנאמר, או מי שמסוכנים.

מאיר שטרית: אנשים נמצאים באיזוק רק לפני משפט?

אילוז איילון: לא, גם אחרי משפט.

מאיר שטרית: 90% זה אנשים שלפני משפט.

אילוז איילון: הניסיון ב-10% הוא מאוד טוב.

אילוז איילון: זה המחקר שהבאתי לכם בפעם שעברה.

מאיר שטרית: זאת אומרת, אלה שנמצאים לפני משפט, נקרא במעצר בעצם או בתהליך המשפט.

מאיר שטרית: הם נמצאים באיזוק אלקטרוני ואם הם מפרים, אז מתחיל כל ההליך מחדש, החזרה לבתי משפט וקבלת אישור של שופט פעם נוספת.

איילת טל: כרגע בעצם יש שתי אוכלוסיות באמת, זה המשוחררים בערובה והעצורים שמשוחררים בערובה.

מאיר שטרית: אתם אחראים על זה בעצם.

איילת טל: אנחנו אחראים.

איילת טל: מבחינת הצעת החוק, מי שאחראי פה זה המשרד לביטחון פנים, כאשר אנחנו יודעים שהוראת השעה בעניין הצעת החוק של פיקוח אלקטרוני על משוחררים בערובה ועל אסירים משוחררים על תנאי ממאסר, היא פגה עכשיו, ביולי 2011.

איילת טל: הצעת החוק שמונחת כרגע בפני הוועדה, מבקשת בעצם לאפשר את הארכה של זה ב-12 חודשים ואפשרות של הארכה לתקופות שלא יעלו על 12 חודשים כל אחת מהתקופות.

איילת טל: אני רק רוצה, כדי לסבר את האוזן, שאדוני ידע שלא שלא נעשה כלום, אלא יש עבודה רבה ויעידו השותפים הרבים של התכנית הזו, כי לתכנית הזו יש הרבה שותפים ונעשות ישיבות שמנסות וגם מצליחות לקדם את החקיקה.

איילת טל: נכון, אולי לא בקצב שהיינו רוצים לראות את זה, אבל אני יכולה להגיד, בגדול, אולי כמה נושאים שכן פחות או יותר התגבשו כבר בהצעת החוק בעניין הפיקוח האלקטרוני, שזה באמת קודם כל נושא של צמצום המפוקחים שנכנסים לתכנית.

איילת טל: אני לא רוצה להיכנס עכשיו להצעה עצמה, אבל בגדול להגיד, יש עניין של התאמה של מפוקח לתכנית.

איילת טל: אז חלק מהרעיון של ההצעה, זה למצוא באמת איזה שהוא משפך דרך הצעת החוק, כך שבתי המשפט בסופו של דבר יפנו את האנשים המתאימים לפיקוח אלקטרוני.

איילת טל: יש נושא למשל של הפסקה מנהלית.

איילת טל: שוב, אנחנו לא ניכנס בדיוק עכשיו נקודות.

מאיר שטרית: אתם אמרתם ב-1 באוקטובר 2010 כשהיה דיון על ההארכה, אתם אמרתם שתוך 4 חודשים יפיצו תסקיר חוק.

מאיר שטרית: זה נאמר פה בוועדה.

מאיר שטרית: אנחנו לא שם כמובן ולא הופץ תסקיר חוק למרות שאני יודע שזה תסקיר חוק בהכנה.

מאיר שטרית: בעקרון דנו פה ארוכות.

מאיר שטרית: תעזבי רגע את העניין מה המשפך, מי ייכנס, למי בית משפט יאשר או לא יאשר.

מאיר שטרית: בפועל, היום יש אלפי אסירים שנמצאים באזיקים.

מאיר שטרית: כמה יש היום?

ציון שי: 940.

מאיר שטרית: אוקיי, יש אלף כאלה כבר קיימים.

אורן פז: המטרה אבל שגם תהיה מכסה.

אורן פז: זה לא הולך להיות משהו בלתי מוגבל.

מאיר שטרית: זה במילא בתי משפט מחליטים.

אורן פז: לא, אבל הצעת החוק אגב, הולכת להגביל מכסות.

מאיר שטרית: למה להגביל מכסות?

אורן פז: כדי שלא יהיה שימוש יתר בכלי שלפעמים הוא מיותר, או לחיוב או לשלילה.

מאיר שטרית: אבל אם הייתם משנים את הכלי, שיהיה אפקטיבי, אז אין לזה משמעות.

מאיר שטרית: אז אין סיבה לקבוע את המכסה.

מאיר שטרית: נגיד שהייתי מגיש הצעת חוק פרטית שקובעת רק דבר אחד – אסיר באזיקים שעשה הפרה של האיסור, חוזר לכלא בלי בית משפט.

מאיר שטרית: מנהלית חוזר לכלא.

מאיר שטרית: הייתם מתנגדים להצעה הזאת?

איילת טל: אבל זה בדיוק עכשיו נכנס לתוך ההצעה, לא בתיקון הזה, על הצעת החוק שהיא באה לתת איזה שהוא עיגון לכל ההסדר של הפיקוח האלקטרוני.

איילת טל: אז לכן זה לא משהו שהוא כל כך קל.

מאיר שטרית: אבל אתם עכשיו מבקשים להאריך את הוראת השעה בעוד 6 חודשים כל פעם.

מאיר שטרית: עד מתי?

אורן פז: אולי כדאי להעיר הערה אחת.

אורן פז: מבלי לגרוע מהחשיבות של הצעת החוק שאני מניח שמחלקת יעוץ וחקיקה תתייחס אליה, הפרוייקט פועל בצורה רציפה משנת 2005, כי למעשה יש חקיקה כרגע.

אורן פז: החקיקה היא חוק המעצרים וחוק שחרור על תנאי, ושוב, אני לא גורע מהחשיבות של התיקון המתוכנן לביצוע.

אורן פז: חשוב רק להעיר לפרוטוקול שגם אם תהיה הצעת חוק מלאה וגם אם היא תצא כמה שיותר מהר, סוגיית האכיפה, אני מניח שירחיבו אחריי, היא סוגיה שעדיין תישאר על הפרק.

אורן פז: הצעת החוק לשפר את דרכי האכיפה המנהלית, היא לא פותרת את הצורך באכיפה נאותה של הפרוייקט על ידי גורמי האכיפה.

מאיר שטרית: זה בטח גורמי אכיפה.

מאיר שטרית: מנהלית זה גורמי אכיפה.

אורן פז: מנהלי זה הליך בבית משפט.

אורן פז: גורמי אכיפה זה משטרת ישראל.

מאיר שטרית: בעולם זה עובד כמו שאני אומר.

מאיר שטרית: אם אדם מפר את האיזוק, חוזר לכלא מיידית בלי חוכמות בכלל.

מאיר שטרית: אין בית משפט, אין כלום.

מאיר שטרית: אני לא מבין למה אתם רוצים לחזור לשם?

מאיר שטרית: תראו, את הדיון הזה עשינו אז.

מאיר שטרית: אני לא יודע אם אתה יודע את הפרטים שאז הוצגו בפנינו בוועדה.

מאיר שטרית: נאמר לי אז בוועדה, בדיון הראשון שקיימנו פה, שמספר ההפרות של אסירים מגיע ל-110 הפרות בחודש בממוצע, של 80% מהאסירים.

מאיר שטרית: זה סביר בעיניך?

מאיר שטרית: החברה לשמירה הציגו אז, אם אני לא טועה, הפרות של 110 הפרות בחודש בממוצע של 80% מהאסירים.

מאיר שטרית: נראה לך נורמלי?

מאיר שטרית: מבזבזים הון עתק על הדבר הזה.

מאיר שטרית: עדיף לבנות בית סוהר.

מאיר שטרית: זה היה יותר זול, ולשים אותם בפנים או בבית מעצר גדול שיישארו שם בלי לצאת.

מאיר שטרית: חברים, אדם שהוא אסיר, שנותנים לו צ'ופר בעצם, הרי לכאורה הוא צריך לשבת במעצר.

מאיר שטרית: זו האלטרנטיבה.

מאיר שטרית: לשבת בחדר מעצר זה לא נעים.

מאיר שטרית: אז זה צ'ופר יוצא מהכלל לאסיר שאומרים תשמע, השופט מתחשב בך, אנחנו לא רוצים לשים אותך במעצר עם עבריינים ופושעים.

מאיר שטרית: אנחנו נותנים לך איזוק אלקטרוני, תהיה בן אדם.

מאיר שטרית: יש לך כללים, אתה יכול ללכת מפה, לחזור דרך מסלול מסוים, ללכת לעבוד.

מאיר שטרית: היום איזוק אלקטרוני גם הרבה יותר משוכלל.

מאיר שטרית: אתה יכול לתת לאנשים מסלול הליכה, ממש לפקח עליו שהוא לא סוטה ממנו.

מאיר שטרית: אתה יכול להגיד לו, מותר לך להיות פה ופה בשעות אלה, בשעות אחרות.

מאיר שטרית: אתה יכול לפקח עליו באופן טוטלי, אלקטרונית באמצעות החברה הזו.

אילוז איילון: GPS.

אילוז איילון: זה עכשיו בפיילוט.

מאיר שטרית: השאלה אם המערכת שלנו מפגרת?

מאיר שטרית: הרי מה שאז החברה פה ישבה, ויושב פה נציג חברת השמירה, ישבו אז אצלנו ואמרו, זה מפגר.

מאיר שטרית: מדוע?

מאיר שטרית: מכיוון שבמצב הקיים היום בשביל להפעיל את האזיק אלקטרוני צריך טלפון של בזק בבית, למשל.

מאיר שטרית: אני לא מבין למה?

מאיר שטרית: בכל העולם זה עובד בסלולארי, כרטיס מיקרו סים, סים.

מאיר שטרית: אתה שם בפנים, נותן לך גם מיקום.

מאיר שטרית: הכול אתה יודע אליו פרפקט.

מאיר שטרית: למה לעשות קו טלפון של בזק?

איילת טל: אדוני, אנחנו גם ערים לכל הטכנולוגיה.

מאיר שטרית: היה לכם עשרים שנה לתקן את זה.

מאיר שטרית: למה זה צריך לקחת יותר משבוע לתקן את זה?

מאיר שטרית: אני לא מבין למה.

מאיר שטרית: אני לא מבין גם את השר לביטחון פנים, ואני אומר לכם, גם לא מבין אתכם.

מאיר שטרית: למה לוקח יותר משבוע לתקן את זה?

מאיר שטרית: אם אתם חושבים שזה נחוץ, אתם יכולים להגיד תשמעו, אנחנו לא מסכימים בכלל עם התזה.

מאיר שטרית: אנחנו רוצים שזה יישאר ככה.

מאיר שטרית: אנחנו לא רוצים להחמיר את הענישה לעבריינים מפרים.

מאיר שטרית: אנחנו רוצים שהמצב יישאר בעינו כמו שהוא.

מאיר שטרית: נוח לנו.

מאיר שטרית: יש עבודה לשב"ס או לאנשים אחרים, בקשה.

מאיר שטרית: לחברת השמירה יש עבודה.

מאיר שטרית: נהדר.

מאיר שטרית: יכול להיות שאחלוק על דעתכם, אבל זכותה של הממשלה להחליט לפעול ככה אם היא רוצה.

מאיר שטרית: אבל אם באמת אתם מתכוונים למה שאתם אומרים, שאתם כן מעוניינים לשנות את זה, למה לוקח שנתיים?

מאיר שטרית: עדיין, תסלחו לי, אותם אנשים ממשיכים להפר, וביניהם גם יש אנשים מסוכנים.

מאיר שטרית: הרי בין האנשים האלה שנמצאים באיזוק, יש גם אנשים מסוכנים, שמסיבות אלה ואחרות מקבלים אישור להיות באיזוק אלקטרוני.

מאיר שטרית: אז אם האיזוק לא אפקטיבי, לדעתי אנחנו חוטאים לאכיפת החוק.

מאיר שטרית: אנחנו חוטאים ליכולת שלנו באמת לאכוף חוק על אלה שאמורים לשבת אחרי סורג ובריח, ואני לא מסוגל להבין למה אתם סוחבים רגליים בעניין הזה.

מאיר שטרית: כמה אפשר לדון?

מאיר שטרית: אפשר לדון שבוע, שבועיים.

מאיר שטרית: אפשר לדון עם משרד המשפטים ולהסביר.

מאיר שטרית: משרד המשפטים לא אטום.

מאיר שטרית: אפשר לדון איתם ולשבת איתם.

מאיר שטרית: אתם רוצים שנעשה פה שידוך?

מאיר שטרית: אני מוכן להביא פה את המשטרה, את משרד המשפטים.

איילת טל: אנחנו יושבים כולם יחד.

איילת טל: זו הסיבה שזה לוקח כל כך הרבה זמן.

מאיר שטרית: אחרי שיושבים יחד, צריך מישהו אחד שיושב בראש הישיבה, שמחליט.

מאיר שטרית: אני לא מבין למה מישהו, יש לו רחמנות על חבר'ה שקיבלו צ'ופר בבית משפט בניגוד לתפיסת אולי העניין של המשטרה או מי שטיפל בהם או עכב אחריהם, קיבלו צ'ופר אדיר להישאר בבית שלהם.

מאיר שטרית: הוא יכול לצאת אפילו לעבודה ולקניות ודברים אלמנטריים, והם מפרים את זה למישהו שמוחל להם מסדר היום.

מאיר שטרית: אני הייתי מכניס אותם לכלא קבור עד תום ההליכים.

מאיר שטרית: אז חוק היה חוק.

איילת טל: בכל מקרה זה עצורים עד תום ההליכים.

איילת טל: זה לא עצורים בחקירה.

מאיר שטרית: נו, אל אחת כמה וכמה.

מאיר שטרית: למה הם בחוץ?

נעמה פויכטונגר: אדוני, אם אפשר להתייחס?

מאיר שטרית: בבקשה.

נעמה פויכטונגר: נעמה פרויטונגר ממשרד המשפטים.

נעמה פויכטונגר: במונולוג של אדוני בדקות האחרונות עלו כל מיני טענות של כל מיני נושאים.

נעמה פויכטונגר: אני רוצה להתייחס להיבט אחד שקשור לחקיקה.

נעמה פויכטונגר: בנושאים האחרים יש פה שלל נציגים אחרים יותר מתאימים ממני.

נעמה פויכטונגר: דווקא בגלל שאדוני היה שר משפטים וליווה הרבה מאוד תהליכי חקיקה, אני חושבת שלהגיד שלנו לא כותבים משפט כזה וכזה תוך שבוע וגמרנו, זה דבר שכול הנוכחים פה, ובמיוחד אדוני היושב ראש, יודעים שזה לא עובד ככה.

מאיר שטרית: אם הייתי עומד בקצב הזה, בשנתיים שהייתי שר משפטים, אני אומר לך שעשיתי עשרות חוקים שנסחבו לפני עשרות שנים.

מאיר שטרית: חוק המלחמה, הפשע המאורגן, חוק השב"כ, הקמת נציבות קבילות שופטים, חוק הסתה.

מאיר שטרית: עוד מלא חוקים שהיו עליהם מחלוקות גם במשרד המשפטים.

מאיר שטרית: היו מחלוקות, אבל היה מי שהכריע.

נעמה פויכטונגר: אדוני, אני מבקשת להגיד על זה כמה דברים.

נעמה פויכטונגר: קודם כל מבחינה טכנית, מכיוון שבאמת ראוי שניתן דין וחשבון לוועדה על זה שלא עמדנו ביחד שאנו בעצמנו הצהרנו עליו בשנת 2010, וזה נכון, אני יכולה פשוט לתת איזה שהיא תלונה בסיסית.

נעמה פויכטונגר: היו דברים לצערי, לא באשמת אף אחד שגרמו לעיכובים ניכרים, החל מחלק מהכרעות כמו שאדוני אמר, הגיעו לדרגים הגבוהים ביותר.

נעמה פויכטונגר: היו צריכים לקיים ישיבות אצל פרקליט המדינה ואצל היועץ המשפטי לממשלה.

נעמה פויכטונגר: אלה התעכבו במידה רבה בגלל שביתת פרקליטים ממושכת.

נעמה פויכטונגר: אחר כך התחלף מנכ"ל המשרד לביטחון פנים, שהוא יושב ראש ועדת ההיגוי.

נעמה פויכטונגר: אחר כך התחלף המשנה ליועץ המשפטי בתחום הפלילי.

נעמה פויכטונגר: אני חושבת שזה מובן מאליו שכל התהליכים האלה, לצערנו ולא באשמת אף אחד בהכרח, הביאו להתארכות ההליכים, כך שהבעיה העיקרית היא לא מחלוקות.

נעמה פויכטונגר: לגבי מחלוקות, אמנם חלקן מוכרעות כמו שאדוני אומר, אדם אחד מחליט, אבל דווקא פרוייקט, א', שיש לו כל כך הרבה שותפים, ושותפים שהם כולם שחקנים מאוד חשובים במערכת אכיפת החוק בכלל, בפרוייקט הזה בפרט.

נעמה פויכטונגר: ב', שהקשיים שלו הם כל כך כבדי משקל כמו שאדוני בעצמו אומר, - - -

מאיר שטרית: תסביר לי מה קשיים.

נעמה פויכטונגר: למשל נושא האכיפה שאדוני שם עליו דגש רב.

נעמה פויכטונגר: לא תמיד הכרעה של הגורם הראשי שיגיד, זה יהיה כך ולא אחרת, אחר כך אפשר יהיה לתרגם אותה באמת לפתרון של הבעיות בשטח.

נעמה פויכטונגר: השאלה היא לא רק האם הגופים יקבלו על עצמם את מרות מקבל ההחלטה.

נעמה פויכטונגר: השאלה היא האם אפשר יהיה ליישם את הפתרונות האלה, להגיד משפט אחד כמו, אם אדם מפר את משטר הפיקוח, הוא יחזור לבית סוהר, אפשר להגיד בחוק.

נעמה פויכטונגר: כל דבר אפשר לחוקק.

נעמה פויכטונגר: השאלה אם זה יפתור את הבעיות האמיתיות.

נעמה פויכטונגר: מי יוכיח את ההפרה ומה יהיו הראיות ומי יקבל את ההחלטה ובאיזה בית משפט ידונו בערעור.

נעמה פויכטונגר: אדוני יודע היטב שכל הדברים האלה, אם הם לא יוסדרו, אם יהיה לנו חוק מחר והוא יהיה חוק רע והוא לא יפתור את הבעיות, אז עשינו יותר נזק מאשר תועלת, מכיוון שכעומק הבעיות של תכנית הפיקוח האלקטרוני, כך שיקול הדעת והזהירות שצריכים להיות מוכנסים בתוך תהליך החקיקה.

נעמה פויכטונגר: מכיוון שאדוני למיטב ידיעתי אפילו קיבל לדיו את טיוטת הצעת החוק שאנחנו עובדים עליה בעמל רב תקופה מאוד ארוכה, אדוני יודע שהתהליך הזה מקודם עקב בצד אגודל, וכולם מחויבים לכך שהתוצאה תהיה תוצאה שתקיים את ההבטחות ושאפשר יהיה לסמוך עליה שהיא תשפר במשהו את המצב הקיים.

מאיר שטרית: נעמה, תודה רבה.

מאיר שטרית: תראי, אני זוכר את הישיבה הקודמת שלנו פה בוועדה.

מאיר שטרית: אנשי שירות בתי הסוהר היו מאוד שמחים להפעיל את העניין המנהלי הזה, שכל מי שמפר, ישר מכניסים אותו בחזרה לכלא בלי ללכת לבית משפט חזרה.

נעמה פויכטונגר: אדוני, הנושא הזה הוא הנושא שהוכרע על ידי היועץ המשפטי לממשלה מכיוון שלא כל השותפים חשבו שהפתרון הזה הוא פתרון הולם באותה מידה, מפני שלא כל כך פשוט להחזיר אדם למעצר בתוך בית מעצר בהחלטה מנהלית, כשצריך לבדוק בדיוק מה היו הראיות שהובאו.

מאיר שטרית: הרי הוא נשפט למעצר, רק עושים לו צ'ופר, עושים לו טובה.

מאיר שטרית: משאירים אותו בחוץ.

נעמה פויכטונגר: אנחנו מדברים פה על החירות של אדם, אדוני.

איילת טל: היתה הכרעה בנושא הזה, של היועץ המשפטי לממשלה.

מאיר שטרית: מה ההכרעה?

איילת טל: המודל של הפסקה מנהלית.

נעמה פויכטונגר: המודל, ספציפית אני יכולה להתייחס.

נעמה פויכטונגר: המודל בנושא הזה שהתקבלה לגביו החלטה, יהיה מודל שאנחנו מכנים אותו מודל משולב, זאת אומרת שההחלטה הראשונית תהיה החלטה מנהלית, כך שהתהליך עצמו לא יימשך, אבל ההחלטה המנהלית תובא לביקורת שיפוטית תוך זמן קצר, כדי לוודא ששלילת חירות של אדם, לא תיעשה על ידי דרג מנהלי בלבד.

מאיר שטרית: נעמה, מתי ייגמר העניין?

נעמה פויכטונגר: יש ישיבה גדולה בנושא כבר היום אחרי הצהריים במשרד לביטחון פנים.

נעמה פויכטונגר: ישיבה נוספת נקבעה בהמשך החודש הזה.

נעמה פויכטונגר: אני יכולה להגיד בסוגריים שכולנו מאוד נשמח כשהחוק הזה יעבור וזמנו יתפנה לעסוק גם בדברים אחרים.

מאיר שטרית: אני רוצה לומר לכם, תראו, אני בעד זכויות האדם וזכויות אסירים.

מאיר שטרית: כידוע, אני לא רשע מרושע.

מאיר שטרית: מי דואג לזכויות של הרוב?

מאיר שטרית: אנחנו דואגים לזכויות האסיר והעבריין והנפגע והלא נפגע והתוקף, וכולם דואגים לכל הזכויות שלהם.

מאיר שטרית: מי דואג לרוב הציבור?

מאיר שטרית: רוב הציבור שהוא רוצה ללכת הביתה בשלום, שהילדים שלו לא יתקפו במועדונים, שילכו הביתה ויחזרו בשקט, שינהגו כמו שצריך.

מאיר שטרית: העובדים משלמים מיסים.

מאיר שטרית: מי דואג לכולם?

מאיר שטרית: לאלה אין מי שדואג.

נעמה פויכטונגר: רוב הצעת מוקדשת לזה באמצעות מה שאיילת פירטה, מנגנוני סינון, מי האנשים שמתאימים לפיקוח אלקטרוני ומי לא ואיך אנחנו מוודאים שאנשים מסוכנים לא נכנסים למסגרת התכנית הזאת.

נעמה פויכטונגר: כל הדברים האלה צריכים הסדרה.

מאיר שטרית: לא סתם יש בארץ כל כך הרבה תופעות של אלימות ושל עבריינות חמורה ביותר.

מאיר שטרית: אנשים לא מפחדים מהחוק.

מאיר שטרית: אם רוצים שאנשים יורתעו מהחוק, החוק צריך להיות דווקני.

נעמה פויכטונגר: צריך לוותר על פיקוח אלקטרוני ושכולם ישבו במעצר עד תום ההליכים.

נעמה פויכטונגר: זאת גם אפשרות, אבל המערכת מחפשת כלים נוספים.

מאיר שטרית: אם הברירה שלי היא שיהיה פיקוח אלקטרוני ברמה שמבוצע היום, או לשים אותם בכלא, לא הייתי מהסס לרגע להגיד, אני מעדיף לבנות בית כלא ושישבו שם.

מאיר שטרית: אבל אפשר לעשות את זה אחרת.

מאיר שטרית: במקום זה, אני לא אומר לוותר.

מאיר שטרית: אני אומר אדוני, יש פיקוח אלקטרוני, שיהיה פיקוח אלקטרוני, ושאדם ידע שאם הוא מפר אותו פעם אחת, הוא צריך להסביר, עליו מוטלת חובת ההוכחה, להראות שהוא לא הפר.

נעמה פויכטונגר: נדמה לי שאף אחד מהשותפים כאן לא חולק על ההצהרה של אדוני.

נעמה פויכטונגר: אנחנו מחפשים את הדרכים לוודא שזה ייושם.

מאיר שטרית: אוקיי.

מאיר שטרית: בבקשה.

אבי ילינק: אבי ילינק, חברת השמירה.

מאיר שטרית: כמה המדינה משלמת לחודש לחברת השמירה לחודש?

ציון שי: קרוב ל-2.5 מיליון לחודש.

אבי ילינק: אני מבקש להתייחס לשתי נקודות, רמת ההפרות והטכנולוגיה ברמה הכי עדכנית, כי לפני כחודשיים האיגוד האירופי שעוסק באזיקים אלקטרוניים קיים כנס בפורטוגל.

אבי ילינק: מהצד הזה של השולחן היינו שלושה אנשים, רק מאלה שנמצאים פה.

אבי ילינק: שמענו מה קורה בכל מדינות אירופה.

אבי ילינק: חולק סקר של 15 מדינות שהעברנו אותו לשב"ס ולמדינה.

אבי ילינק: אני רוצה להתייחס להפרות ולטכנולוגיה, כי התמונה קצת השתנתה, לפחות בתחום ההפרות.

מאיר שטרית: סליחה שנייה, אחרי הדיון אצלנו, היה מכרז למיטב זכרוני.

מאיר שטרית: משרד הביטחון יודע שהוא מוציא מכרז חדש לאיזוק אלקטרוני.

מאיר שטרית: היה מכרז?

אבי ילינק: לא.

מאיר שטרית: לא יצא מכרז.

אבי ילינק: לא.

קריאה: היה פיילוט.

מאיר שטרית: לא פיילוט.

ציון שי: ציון, מנהל היחידה לאיזוק אלקטרוני.

ציון שי: בפעם הקודמת אנחנו היינו לפני מכרז.

ציון שי: היתה החלטה לעשות בדיקת פיילוט לציוד הטכנולוגי, כי תכננו להכניס אותו כדי לבדוק אחר כך את המשמעויות , גם המשפטיות וגם המבצעיות של זה.

ציון שי: נעשה פיילוט.

ציון שי: תוצאות הפיילוט התקבלו, ועל הבסיס הזה כרגע מכינים את המכרז העתידי.

מאיר שטרית: אז עוד לא יצא מכרז.

ציון שי: עוד לא.

מאיר שטרית: אז בינתיים ממשיכים לפעול לפי הטכנולוגיות שהיו אז.

ציון שי: אותה תוכנית באותה מתכונת, מה שהיה אז.

אבי ילינק: ההערות מתייחסות לרמת ההפרות ולטכנולוגיה.

אבי ילינק: התחלתי לומר ששב"ס הוריד את כמות ההפרות.

אבי ילינק: שב"ס פרס קציני פיקוח בצפון, במרכז ובדרום.

אבי ילינק: הם נוגעים באוכלוסיה הבעייתית.

אבי ילינק: כמות ההפרות בסטטיסטיקות שלנו היום הן כחצי מכמות ההפרות לפני שנה וחצי, שנתיים.

מאיר שטרית: מה עכשיו כמות ההפרות?

אבי ילינק: הניידות שלנו רצות כ-4,000 הזנקות בחודש על האלף מפוקחים, קרי 4 הפרות ממוצע לאדם לחודש.

אבי ילינק: יש לנו סטטיסטיקה על 15 מדינות באירופה.

אבי ילינק: אנחנו ברובד של ההפרות הנמוך יותר מאשר כמעט כל המדינות האלה.

אבי ילינק: כמו אנגליה למשל שהיא המודל באירופה עם כמה עשרות אלפי מפוקחים.

אבי ילינק: היינו פעם כפליים בכמות ההפרות מאנגליה.

אבי ילינק: היום אנחנו בערך באותה קומה של כמות הפרות שיש באנגליה.

אבי ילינק: רוצה להגיד, כל התוכניות האלה סובלות במרכאות מהפרות שנובעות ממשמעת של אוכלוסיה שאיננה טלית שכולה תכלת, ומאלמנטים בטכנולוגיה שמייצרים רעשים.

אבי ילינק: זה לא טכנולוגיה שהיא סגורה במאה אחוז ולא עושה התרעות שווא.

אבי ילינק: אז זאת נקודה אחת.

אבי ילינק: נקודה שנייה, בצורת השימוש של הטכנולוגיה, נכון שהמרכיבים החדשניים של GPS וסלולאר הולכים ומתרחבים.

אבי ילינק: עדיין ברוב המדינות התשתית הבסיסית של קווים כמו בזק, היא התשתית העיקרית.

אבי ילינק: עדיין זה משמש ברוב המדינות את רוב האוכלוסיה, כי זה מספיק טוב.

אבי ילינק: זאת אומרת מתקדמים, אבל לא נוטשים את הטכנולוגיה הבסיסית.

מאיר שטרית: זה עולה יותר יקר?

אבי ילינק: זה יותר זול, וברמה מסוימת גם אמין.

מאיר שטרית: כלומר, הקווים הרגילים, הקווים החוטיים הם יותר זולים מאשר סלולאר?

אבי ילינק: קווי הבזק הם יותר זולים מאשר הסלולאר, ואני יודע שהמדינה למשל מוטרדת מבעיות של עומס יתר בסלולאר, אם יהיה פיגוע, אם יהיה אירוע.

אבי ילינק: אנחנו יודעים שהסלולאר נופל פה ושם ודברים כגון זה.

אבי ילינק: יש בעיות גם בסלולאר ויש גם בעיות שאופייניות לישראל ולא קיימות במדינות אחרות.

אבי ילינק: אז קצת לאזן את התמונה.

מאיר שטרית: מה קורה במדינות אירופה לגבי האכיפה, כשמישהו מפר?

אבי ילינק: יש מדינות שבהן האכיפה היא מאוד מסודרת וממושמעת, כמו באנגליה, ולוקחים ומחזירים אותה לאן שצריך.

מאיר שטרית: כן, מנהלי.

אבי ילינק: יש מדינות כמו צרפת, שכמות ההפרות היא 6 הפרות בממוצע ליום, לא לחודש, על 7,000 מפוקחים.

אבי ילינק: 6 הפרות ממוצע ליום.

מאיר שטרית: לאסיר.

אבי ילינק: לאסיר.

מאיר שטרית: מה הם עושים?

אבי ילינק: הם מתברברים יותר קשה מאיתנו.

מאיר שטרית: זאת אומרת, גם הם לא מחזירים לכלא.

אבי ילינק: נכון.

מאיר שטרית: אוקיי.

מאיר שטרית: תודה רבה על האינפורמציה.

מאיר שטרית: אני לא שמעתי תאריך מאף אחד, בעצם מתי יהיה שינוי?

ציון שי: בהמשך לדברים של אבי ילינק, מאחר ואני מנהל את היחידה, אני מחזיק בעצם את כל הנתונים, ואנחנו בעצם הולכים על הבסיס הזה.

מאיר שטרית: אתה מנהל את היחידה מטעם השב"ס?

ציון שי: כן.

ציון שי: אם יורשה לי, אז במפגש הראשון שלנו ב -2009 הנתונים באמת באמת היו קיצוניים ודיברנו פה על 130-140 הפרות לחודש, בערך 850 מפוקחים.

ציון שי: היום אני מדבר על ממוצע של 950 מפוקחים ועל ממוצע שעומד נכון לחודש זה בחציון האחרון על 43 מפוקחים מטרידים, כאלה שנקראים בעייתיים.

ציון שי: הגדרנו אותם ככאלה שאמורים לקבל.

ציון שי: אם אני מסתכל על הסך הכול הכללי, זה 4.5% ואם אני מסתכל על זה על פר מפוקח בחלוקה הכללית, זה 3.5 הפרות למפוקח לחודש, כשהנתונים בעד עצמם מדברים.

ציון שי: כלומר, הלך פה איזה שינוי.

ציון שי: נעשה פה איזה מהלך די רציני הן בשב"ס והן על ידי כל הגורמים, ואפשר פה לשתף את כולם.

ציון שי: אם בפעם הקודמת דיברנו על הנהלת בתי המשפט והמזכירויות, חל שיפור.

ציון שי: אם דיברנו על המשטרה, אז חל שיפור.

מאיר שטרית: היום מי שעדיין נושא את הפיקוח, זה משטרה, לא שב"ס.

מאיר שטרית: כאשר מישהו מפר, ניידת פונה למשטרה והמשטרה צריכה לשלוח שוטר לשם בשביל לנסות לתפוס את המפר.

ציון שי: הם מנהלים את כל התיק בבתי משפט.

ציון שי: יש פה איזה תהליך די מוסדר ודי מובנה עם הרבה מאוד תאומים.

ציון שי: נכון שהוא מורכב מאוד, אבל בשורה התחתונה, כן נעשתה פה עבודה, כולל פרקליטות, כולל כל השותפים, ואת התוצאות אנחנו יכולים לראות בנתונים.

מאיר שטרית: מה הניסיון שלכם מראה במקרה של הפרות שאתם פניתם להחזיר מישהו לכלא דרך בית משפט?

מאיר שטרית: זה קרה?

ציון שי: כן.

ציון שי: אני לא נכנס כל כך לנתונים, כי אני לא מחזיק את הנתונים נטו, אבל בגדול, אחוזים נמוכים מאוד חוזר לכלא.

ציון שי: חוזר לפיקוח אלקטרוני אפילו עם שינוי תנאים מטיבים.

מאיר שטרית: איזה אחוז ממה שאתם מבקשים, מחזיר לכלא, חוזר?

זאב בוים: הייתי אולי רוצה להתייחס לשאלה הזאת.

זאב בוים: זאב חכים, נציג המשטרה.

זאב בוים: אנחנו מאז הישיבות שקיימנו פה בכנסת, בעצם הכנסנו לפעולה תכנית חירום.

זאב בוים: ניסינו למקד את הפעילות שלנו, שגם ככה מוגבלת מבחינת משאבים ותשומות, על אותם מפוקחים המוגדרים רצידיביסטים, וזה בתאום עם היחידה לפיקוח אלקטרוני וכל הגורמים.

זאב בוים: הנסיון שלנו מלמד שמבין המפוקחים המוגדרים רצידיביסטים, גם במקרים שבהם השקענו והבאנו את המפוקחים לבתי המשפט, אחוז המקרים שבהם חוזרים ומושבים למעצר, גם כאשר הם מבצעים עבירות נלוות תוך כדי הפיקוח, אחוז המקרים הוא מועט.

זאב בוים: יש לנו דוגמאות על מקרים שבהם מפוקחים מבצעים הפרות בוטות ועבירות חמורות, ובסופו של דבר הם מוחזרים לבית משפט ומקבלים הזדמנות נוספת לחזור לפיקוח אלקטרוני.

זאב בוים: כך שמבחינתנו המשאבים וההשקעה שאנחנו משקיעים, היא לעיתים יורדת לטמיון.

מאיר שטרית: איזה אחוזים?

זאב בוים: קשה לי למקד את זה מבחינת אחוזים.

זאב בוים: אלה שמושבים למעצר, אנחנו מדברים על פחות מ-25%.

אוהד גורדון: אוהד גורדון מהפרקליטות.

אוהד גורדון: אדוני, חשוב לדייק במישור הזה.

אוהד גורדון: כיום במנגנון האכיפה הקיים שעובר בצורה שבה החברה המפקחת מדווחת למשטרה, המשטרה אמורה לבצע חקירה ואז מגיעים לבית משפט.

מאיר שטרית: הוא יכול להסתובב חודשים בחוץ עד שבכלל תופסים אותו, מביאים תיק לבית משפט, בית המשפט דן.

מאיר שטרית: בינתיים הוא חופשי.

אוהד גורדון: עיקר הבעיה היתה בשלב של בירור ההפרה, ולכן הנתונים שמוצגים באשר להיענות של בתי משפט, יכול להיות שהם מדויקים מבחינת האחוזים, אבל צריך לדעת שכמות המקרים שמובאים לבית המשפט, זה בודדים שבבודדים.

אוהד גורדון: אני כנציג הפרקליטות שמרכז את הנושא הזה לעצורים, כמעט ואין בקשות כאלה של הפרקליטות, כי התיק בכלל לא עובר את שלב החקירה ומגיע לפרקליטות.

אוהד גורדון: הרבה פרקליטים לומדים על הפרות במקרה.

אוהד גורדון: המנגנון שעכשיו חושבים עליו וכפי שנעמה אמרה, יאושר על ידי היועץ המשפטי לממשלה, נועד למעשה לנסות ולפתור את זה בדרך של הבאת האיש מיידית בפני קצין שב"ס שיערוך בירור מנהלי.

אוהד גורדון: עדיין תהיה את הבעיה שמישהו יצטרך ללכת, והשאלה-מישהו, היא לא כל כך פשוטה.

אוהד גורדון: המשטרה היום לא הולכת ורצה לתפוס את האנשים.

אוהד גורדון: לכאורה מישהו יצטרך לעשות את זה, לתפוס אותו, להביא אותו לפני קצין שב"ס.

אוהד גורדון: זה לא רק כמה מהר מעבירים את החוק, זה גם שתהיה תשתית שתתמוך.

מאיר שטרית: נניח שזה עובד כמו שאני אומר, אתה מפר, אתה נכנס לכלא.

מאיר שטרית: אין יותר דיבורים, אין בית משפט, אין כלום, אתה בכלא.

מאיר שטרית: אתה רוצה להגיש ערעור, לא מעניין אותי.

מאיר שטרית: תחכה אתה לבית משפט, שבעה חודשים שבית משפט ידון.

מאיר שטרית: בינתיים תשב במעצר אם זה היה עובד בשיטה הזו, שמי שיזיק, יודע שלא כדאי להפר.

מאיר שטרית: הוא מפר, הוא נכנס לכלא, ולא היו מפרים, זה היה פותח דלת להוציא הרבה יותר אנשים ממעצר, לא לשים אותם באמת עם העבריינים ולתת להם איזוק אלקטרוני, שיושב בבית שלו, לא יעלה כסף למדינה להאכיל אותו ולהשקות אותו ולטפל בו ולהביא לו אוכל ולקלח אותו ולדאוג לו שיצא לטיול.

מאיר שטרית: הוא היה בבית שלו.

מאיר שטרית: אז להמון אסירים, לא חייבים לשים אותם במעצר.

מאיר שטרית: אז נגיד מבחינת זווית הראיה של זכויות אסירים, יגידו זכויות אדם או חירות האדם, זה דווקא יותר מקל אם הרבה מאוד אנשים שיכולים להיכנס לקטגוריה הזו של אנשים לא מסוכנים.

מאיר שטרית: גם מזווית הראיה הזאת, הפיקוח והיכולת לאכוף בצורה חד משמעית, דווקא תעזור לרבים לא לשבת במעצר עם עבריינים ופושעים ואסירים.

מאיר שטרית: בארצות הברית רוב האנשים שעומדים למשפט משתחררים בערבות.

מאיר שטרית: גם על רצח משתחררים בערבות.

מאיר שטרית: נותנים ערבות, יוצאים החוצה, מסתובבים חופשי עד המשפט.

מאיר שטרית: הם לא מחזיקים את כולם במעצר.

מאיר שטרית: פה אין לנו מנגנון כל כך משוכלל בארץ.

מאיר שטרית: האיזוק אלקטרוני הוא תחליף יוצא מהכלל, לעשות פתרון כזה אילו היה עובד בצורה מאוד דווקנית, חד ערכית, לא משתנה, שמי שמפר נכנס לכלא, אלא אם מישהו מוכיח במערכת שהמערכת שלו כשלה.

מאיר שטרית: המערכת האלקטרונית לא עובדת נכון, אז האיש בסדר.

מאיר שטרית: לכן אני יכול רק לבקש מכם להאיץ את הדיונים שלכם ולקדם את הנושא הזה.

מאיר שטרית: אני חושב שאי אפשר להגיד שאנחנו לא נתנו מספיק זמן.

מאיר שטרית: עברו שנתיים מאז הדיון הראשון פה, וגם אז ההבטחות היו, אוטוטו אנחנו גומרים את העניין.

מאיר שטרית: זה בלתי סביר בעליל שנמשך יותר משנתיים לגמור חוק, בעיניי מאוד פשוט.

מאיר שטרית: גם אם לא מקבלים את דעתי, עדיין צריך לקבל הכרעה ולגמור את החוק הזה.

מאיר שטרית: אסיים בסיפור אחרון.

מאיר שטרית: אחד הדברים שעיכבו מאוד את החקיקה במשרד המשפטים, זה הוועדה לסדר דין אזרחי שבזמני לפחות התרשמתי שלוקח להם זמן בלתי סביר בעליל לטפל בכל חוק.

מאיר שטרית: הרי לפי החוקים אנחנו מעבירים לוועדה לדין אזרחי שעמד בראשה בזמנו השופט, לא אגיד פה שמות.

מאיר שטרית: ההתרשמות שלי היתה, שלוקח הרבה מאוד זמן עד שכל חוק טופל.

מאיר שטרית: שאלתי, מי זה הוועדה הזאת?

מאיר שטרית: כמה אנשים יושבים שם?

מאיר שטרית: הוא אומר, יושבים עשרות אנשים ודנים, ואני אומר, חוק שמשרד המשפטים נגיד כבר הכין, עם יועץ משפטי לממשלה, פרקליטות, יועץ חקיקה.

מאיר שטרית: נגיד הכנו הצעת חוק.

מאיר שטרית: זה היה נמשך חודשים ארוכים.

מאיר שטרית: שאלתי אם מותר לי להחליף את הוועדה.

מאיר שטרית: אמרו, כן.

מאיר שטרית: החלפתי את כולם, ואני הייתי ועדה של שלושה אנשים בראשות השופט גורן שעד היום לדעתי הוא יושב ראש הוועדה לסדר דין אזרחי.

מאיר שטרית: תוך שבוע עשינו את ההחלפות.

מאיר שטרית: לא מצא חן בעיני החברים, אבל מה לעשות.

מאיר שטרית: אמרתי להם, תורכם נגמר, עכשיו תור מישהו אחר.

מאיר שטרית: ועדה יותר מצומצמת, שלושה אנשים גומרת עניין הרבה יותר מהר.

מאיר שטרית: אז הייתי מגיש הצעת חוק צ'יק צ'אק ומקבל תשובה.

מאיר שטרית: לא לוקח להם מאה שנה להחליט.

מאיר שטרית: אפשר לזרז תהליכים, לא חייבים לסחוב כל דבר כל כך הרבה זמן.

מאיר שטרית: אנחנו חיים בתוך עמנו.

מאיר שטרית: אנשים מאוד מאוד כועסים ברחוב על כך שאין אכיפה של חוק, מספקת, שעבריינות משתוללת ברחובות, שאנשים נפגעים כל שני וחמישי, באלימות, בסכינים, מה לא? הצעתי להציג את החוק.

מאיר שטרית: אם מישהו יכול לתת איזה לוח זמנים לעצמכם, מתי תגמרו את זה, אני אשמח מאוד.

מאיר שטרית: אני הבנתי שמי שרוצה להציג את החוק זה סגן גונדר איילת טל.

איילת טל: מה שיבקשנו פה זה בעצם הארכה של הוראת השעה עד יולי 2012, כלומר שנה מיום שהוראת השעה הקודמת פגה, שזה עכשיו, וכמו כן אפשרות הארכה לתקופות נוספות שלא יעלו על 12 חודשים כל אחת.

מאיר שטרית: בבקשה.

עידו בן יצחק: לגבי המועד תכלית הראשון, תחליט הוועדה מה שתחליט.

עידו בן יצחק: לגבי ההצעה להאריך בצו באישור הוועדה לתקופות נוספות, ההצעה הזאת בעיניי פסולה, ממספר טעמים.

עידו בן יצחק: ראשית, המשמעות היא שבעצם הממשלה אומרת, אני גם במועד של 2012 לא אעמוד, ואם אתם יודעים מראש שאתם לא תעמדו ב-2012, אז אנא תציעו מועד שאתם יודעים שכן תעמדו בו.

עידו בן יצחק: דבר שני, המנגנון של קביעת חקיקה שהיא הסדר ראשוני וההסדר שמוצע פה הוא הסדר ראשוני של הסמכת שירות בתי הסוהר, צריכה להיות בחקיקה ראשית באישור הכנסת ולא בצו באישור הוועדה.

עידו בן יצחק: כאשר נחקק החוק לראשונה, אפשר יהיה לבלוע בדוחק את ההסדר הזה שהוצע, לאחר שהוא אמר בעצם, אנחנו לוקחים על עצמנו שנה וחצי.

עידו בן יצחק: אם יקרה משהו, אז אנחנו נאריך את זה בעוד תקופה.

עידו בן יצחק: אבל לעשות מזה שיטה, הרעיון הזה הוא פסול בעיניי.

נעמה פויכטונגר: אני רק רוצה להעיר הערה לגבי התקופות.

נעמה פויכטונגר: גם בתקווה ובאמונה שאנחנו נצליח לקדם תסקיר חוק די מהר, דווקא אתה יודע היטב שברגע שהוא יוצא מידנו ותהליך החקיקה נמצא באחריות הכנסת, לנו בעצם אין שום שליטה על קצב ההתקדמות, כך שיכול להיות מצב שלמרות שתהליך החקיקה כבר מקודם - - -

מאיר שטרית: הכנסת פה לא מעכבת.

מאיר שטרית: אני מבטיח לך שאצלי החוק לא יחכה יותר משבוע ימים.

קריאה: אם כך, וכדי למנוע שבמידת הצורך שנצטרך לבוא פעם נוספת כדי לתקן, האם ניתן יהיה להאריך את זה מעבר לשנה?

קריאה: אם לא יינתנו תקופות נוספות של אישור צו.

מאיר שטרית: למה שנה לא מספיק?

קריאה: עקרונית אמור להספיק, אתה צודק, אבל אם יתמרחו דברים וכדומה, אין שום מניעה שהוועדה תעשה ישיבות מעקב ותבדוק - - -

מאיר שטרית: תגיש את החוק מחדש, אם לא יעברו את השנה ולא תצליחו, תגישו את החוק מחדש אחרי שנה עוד פעם, ואז אני אולי לא אתמוך בו.

מאיר שטרית: אני אומר לכם בצער, אני כבר שנתיים.

מאיר שטרית: אי אפשר להגיד שאני נחפז.

מאיר שטרית: לא נחפז.

מאיר שטרית: לדעתי שנה זה זמן מספיק ואפשר להסתפק בשנה בלי הארכות, ויש לכם מספיק זמן של שנה.

מאיר שטרית: נקבע לוח זמנים, כי אתם לא מוכנים להגיד לוח זמנים כלשהו.

קריאה: אוקיי.

מאיר שטרית: אז אני מציע להאריך את החוק בשנה, ללא הארכה, ונביא אותו בצורה זו לקריאה שנייה ושלישית.

מאיר שטרית: זה יבוא מחר לדיון וגם יוצבע מחר, כך שמחר זה יאושר לשנה נוספת, ואני מציע, תקבעו לעצמכם סייג, גבול.

מאיר שטרית: יש לכם שנה לסיים את החוק.

מאיר שטרית: בבקשה.

עידו בן יצחק: תיקון סעיף 3 1.

עידו בן יצחק: בחוק פיקוח אלקטרוני על משוחררים בערובה ומשוחררים על תנאי ממאסר (הוראת שעה), התשס"ט-2009, בסעיף 3, מה שיהיה בעצם לאור ההחלטה הזאת, זה במקום הסייפא החל במילים "עד תום 18 חודשים מיום תחילתו" יבוא "עד יום כ"ה בתמוז התשע"ב (15 ביולי 2012").

מאיר שטרית: זה התיקון.

מאיר שטרית: אז אם אין התנגדות, נצביע.

מאיר שטרית: מי בעד?

מאיר שטרית: מי נגד?

מאיר שטרית: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין החוק אושר אני באמת פונה אליכם ומבקש שתגמרו את העניין ותעשו סדר בנושא הזה.