ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 457, 2011-07-19 11:00

אלכס מילר: בוקר טוב לכולם, אנחנו ממשיכים בסדר היום.

אלכס מילר: אנחנו בתאריך 19 ביולי 2011, י"ז בתמוז תשע"א.

אלכס מילר: הנושא-תקנות צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים)(הובלת עופות), התשע"א-2011.

אלכס מילר: יש לנו כאן את משרד החקלאות שהעביר לנו את התקנות.

אלכס מילר: אנחנו בפרוטוקול 457.

אלכס מילר: משרד החקלאות, ברוכים הבאים לוועדת החינוך, אנא מכם, תציגו את התקנות.

מיכל סגן כהן: לפי חוק צער בעלי חיים, שרת החקלאות ופיתוח הכפר מוסמכת בין היתר להתקין תקנות לעניין הובלת עופות.

מיכל סגן כהן: התקנות שאנחנו מגישים לאישור הוועדה, תקנות שעוסקות בהובלת עופות והן מורכבות מנושאים שונים.

מיכל סגן כהן: אנחנו מבקשים ליצור מצב שבו בתהליך ההובלה יהיו משגיחים.

מיכל סגן כהן: המשגיחים האלה יקבלו הכשרה כדי להיות משגיחים להובלת עופות.

מיכל סגן כהן: אנחנו מבקשים לקבוע חובת השגחה ופיקוח על ההובלה.

מיכל סגן כהן: אנחנו מבקשים לקבוע הוראות לעניין תיעוד על מנת שניתן יהיה לעקוב אחרי תהליכי ההובלה.

מיכל סגן כהן: אנחנו קובעים הוראות לעניין הובלה אסורה.

מיכל סגן כהן: מבקשים לקבוע את זמני ההובלה, את ההוראות שנוגעות למניעת מזון ומים בטרם ההטענה של העופות על גבי כלי ההובלה.

מיכל סגן כהן: אנחנו רוצים לקבוע הוראות נוספות לעניין הליך הלכידה של עופות ופריקתם, הוראות לעניין כלובי ההובלה, לעניין התנאים הסביבתיים, האוורור, דיווחים על תמותה חריגה בהובלה, הוראה לעניין צידוק מיוחד, סייגים לתכולה של התקנות וכמובן שהתקנות האלה, לא יהיה בהן כדי לגרוע מהוראות דינים אחרים.

מיכל סגן כהן: כמו כן אנחנו קובעים הוראות עונשין, ואנחנו בשיתוף עם משרד המשפטים, נקבעה לאחרונה, הוספה הוראה לעניין חובת פיקוח ומניעת העבירות ואחריות נושאי משרה.

מיכל סגן כהן: כמו כן אנחנו רוצים להכניס פה טופס שילווה לתקנות, שהוא יקל על המעקב אחרי התהליך והוא יתעד אותו גם כן.

אלכס מילר: תודה גבירתי.

אלכס מילר: טוב, אנחנו נתחיל.

אלכס מילר: על כל סעיף, כל אחד שרוצה להגיב לפי ההקראה, אני אתן זכות דיבור.

אלכס מילר: נתחיל בהקראה.

אלכס מילר: בבקשה גבירתי, היועצת המשפטית.

מירב ישראלי: בתוקף סמכותי לפי סעיף 19(2 ) לחוק צער בעלי חיים, שזה נושא תנאי הובלה של בעלי חיים, וסעיף 22 לפקודת מחלות בעלי חיים, באישור ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: מטרה 1.

מירב ישראלי: מטרת תקנות אלה לצמצם את סבלם של עופות בעת הובלתם, תוך התחשבות בצורכי החקלאות.

מירב ישראלי: הגדרות 2.

מירב ישראלי: בתקנות אלה – "אפרוחים בני יום" אפרוחי עופות שחלפו פחות מארבעים ושמונה שעות ממועד בקיעתם ועד להעמסתם.

מירב ישראלי: "בית שחיטה" - כהגדרתו בתקנות מחלות בעלי חיים (בתי שחיטה לעופות), ומשחטה כהגדרתה בתקנות לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (מוצרי עוף).

מירב ישראלי: "בעל הרכב" - הבעל הרשום ברישיון הרכב, לעניין רכב שיש עליו הסכם שכירות או הסכם של מקח-אגב-שכירות או הסכם מכר-האדם המחזיק ברכב מכוח ההסכם.

מירב ישראלי: "הובלה" - העברת עופות ממקום אחד למשנהו באמצעות כלי רכב, לרבות טעינה ופריקה.

מירב ישראלי: "המנהל" - מנהל השירותים הווטרינריים או מי שהוא הסמיך לעניין תקנות אלה, כולן או מקצתן.

מירב ישראלי: "טעינה" - איסוף עופות והכנסתם לכלוב לשם הובלה.

מירב ישראלי: "כלוב" - מיכל להובלת עופות, בין שהוא מחולק לתאים ובין שלא.

מירב ישראלי: "להקה" - כהגדרתה בתקנות מחלות בעלי חיים (הקמה והפעלה של משקי טיפוח, הפצה, רביה וגידול של עופות).

מירב ישראלי: "משגיח" - אדם שעבר הכשרה כאמור בתקנה 3.

מירב ישראלי: אני חושבת שצריך גם, שניתנה לו תעודה, לאותה תקנה, כי זה לא רק שהוא עבר הכשרה, אלא הוא בעצם סיים את ההכשרה בהצלחה.

מירב ישראלי: "משך ההובלה - משך הזמן שמתחילת ההובלה עד סיום ההובלה.

מירב ישראלי: "נקודת היעד" - המקום בו נפרקו העופות.

מירב ישראלי: "נקודת מוצא" - המקום בו הוטענו העופות.

מירב ישראלי: "עופות" - אווזים, ברברים, ברווזים, מולרדים, שלווים, תרנגולות ותרנגולי הודו לרבות אפרוחיהם של כל אלה.

מירב ישראלי: "סיום ההובלה" - רגע הפריקה של העוף האחרון.

מירב ישראלי: "פריקה" - הוצאת עופות מהכלובים ששימשו להובלתם.

מירב ישראלי: "תא" - כלוב או חלק ממנו שאיננו מחולק במחיצות פנימיות.

מירב ישראלי: "תחילת הובלה - רגע ההכנסה של העוף הראשון לכלוב לשם הובלתו ולעניין עופות מיובאים מועד הגעתם לנמל הייבוא.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: רבותיי, הערות למטרה והגדרות.

אלכס מילר: גבירתי היועצת המשפטית.

מירב ישראלי: לגבי המשגיח, זה לא מספיק שהוא עבר הכשרה, אלא שקיבל תעודה.

מירב ישראלי: לגבי הגדרת עופות, צריך לשים פסיק אולי אחרי התרנגולי הודו, פשוט שיהיה ברור שזה אפרוחים מכל סוג.

אלכס מילר: אוקיי.

אלכס מילר: רבותיי, יש הערות?

אלכס מילר: אין.

אלכס מילר: אני מעלה את הסעיף של מטרה והגדרות להצבעה.

אלכס מילר: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הסעיף אושר.

אלכס מילר: אושר פה אחד.

אלכס מילר: ממשיכים הלאה.

מירב ישראלי: הכשרת משגיחים 3.

מירב ישראלי: (א) תכנית להכשרת משגיחים תכלול למידה של: תקנות אלה.

מירב ישראלי: טכניקות הובלה וצורכי רווחה של עופות.

מירב ישראלי: שיטות למזעור סבלם של עופות בהובלה.

מירב ישראלי: תכנית ההכשרה תוגש לאישור המנהל.

מירב ישראלי: ראה המנהל כי התכנית תואמת את מטרות החוק, יאשרה, ורשאי הוא לאשרה בתנאים.

מירב ישראלי: סיים אדם הכשרה לפי תכנית שאושרה כאמור בתקנת משנה (ב), תינתן לו תעודת משגיח.

מירב ישראלי: אני מבינה לאור השאלה של חבר הכנסת חרמש, שהתעודה ניתנת על ידי המוסד שעושה את הקורס, לא על ידי המנהל.

דגנית בן דב: תקנות צער בעלי חיים, הגנה על בעלי חיים, הובלת בהמות, הותקנו ב-2006 עם סעיף מאוד מאוד דומה.

דגנית בן דב: יש כמה אפשרויות מבחינת גופים שעושים את ההכשרה.

דגנית בן דב: לדעתנו, האופטימלי היה אם שם שירות ההדרכה והמקצוע של משרד החקלאות היה נרתם לעניין.

דגנית בן דב: לגבי בהמות זה לא כך הצליח.

דגנית בן דב: לגבי עופות, הם הכריזו שהם ייכנסו לעניין.

דגנית בן דב: יש גופים פרטיים שמעבירים הכשרות בכל מיני תחומים.

דגנית בן דב: מה שקרה לגבי הובלת בהמות, חברה פרטית שעושה גם הכשרות בתחומים שונים לעובדי ציבור כולל מפקחים וטרינרים, לקחה על עצמה.

דגנית בן דב: התכנית הוגשה למנהל השירותים הוטרינרים.

אלכס מילר: ההכשרה זה בפיקוח.

דגנית בן דב: התכנית הוגשה למנהל השירותים הוטרינרים, תוקנה בהתאם לדרישות שלנו, תכנית הכשרה של שלושה ימים מלאים.

דגנית בן דב: רוב המשגיחים הם נהגים, אוכלוסיה שממש לא בנויה לשבת שלושה ימים, וזה עובד מדהים.

אלכס מילר: אוקיי.

מירב ישראלי: רק המילה תינתן, כי תינתן זה בסביל.

מירב ישראלי: אני מציעה רק שאולי נגיד משהו יעיל בעניין, הזה אם אפשר.

מיכל סגן כהן: יתן לו עורך הקורס תעודת משגיח?

מירב ישראלי: עורך תכנית ההכשרה.

אלכס מילר: טוב.

אלכס מילר: עוד הערות להכשרה?

אלכס מילר: אין.

אלכס מילר: סעיף 3, הכשרת המשגיחים, אני מעלה את זה להצבעה.

אלכס מילר: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הסעיף אושר.

אלכס מילר: אושר פה אחד.

מירב ישראלי: חובת השגחה ופיקוח 4.

מירב ישראלי: (א) לא יוביל אדם עופות, אלא אם כן הוא משגיח או שבמשך ההובלה כולה נוכח משגיח.

מירב ישראלי: ואולם יכול שיהיו משגיחים שונים במשך ההובלה.

מירב ישראלי: (ב) משגיח יהיה אחראי להדרכת מי שעוסק בטעינה, בהובלה או בפריקה, בהתאם להכשרה שהוכשר לפי תקנה 3.

מירב ישראלי: (ג) המשגיח חייב בהשגחה על העופות ברציפות או בפרקי זמן קצובים לפי נסיבות ההובלה ורגישותם של העופות המובלים וכן חייב הוא לעשות כל שניתן למניעת הפרה של תקנות אלה.

מירב ישראלי: (ד) בעת ההובלה יהיו בידי המשגיח אמצעים להזעקת עזרה.

מירב ישראלי: (ה) ראה משגיח במשך הובלת עופות כי הופרה הוראה מהוראות תקנות אלה, יודיע על כך לממונה , בכתב, לא יאוחר מ-48 שעות מתום ההובלה.

מירב ישראלי: כאן לי יש כמה שאלות.

מירב ישראלי: קודם כל, יש שתי הוראות בתקנות שלגביהן יש חובה, אבל אין סנקציה, אין עבירה פלילית לגביהן.

מירב ישראלי: אחד מהם זה הנושא של 4(ב).

מירב ישראלי: אם קובעים חובות, חייבת להיות סנקציה, אחרת אי אפשר לאכוף.

מירב ישראלי: השאלה אם היתה סיבה מיוחדת להחריג את שתי ההוראות האלה מהעבירות הפליליות, ואיך אמורים לאכוף את הדבר הזה אם אין איזה שהיא סנקציה?

לירון אדלר מינקה: אנחנו חשבנו שזה דווקא לא מתאים הסעיף הזה לענישה פלילית.

לירון אדלר מינקה: זה הוראה שהמשגיח צריך לקיים.

לירון אדלר מינקה: הוא צריך על ג', שהוא צריך לעשות את כל זה שהוא חייב בהשגחה וזה שהוא חייב לעשות כל שניתן למניעת הפרה של תקנות אלה.

לירון אדלר מינקה: אבל זה כן יש ענישה פלילית.

מירב ישראלי: אז כאילו דרך ד' בעצם יהיה גם הבטחה של ב'?

לירון אדלר מינקה: כן, באופן עקרוני.

לירון אדלר מינקה: עניין של ההדרכה עצמה, זה היה נראה לנו לא מתאים לסנקציה.

מירב ישראלי: כי גם אין אפשרות הרי לשלול לו את תעודת המשגיח לפי התקנות האלה, באיזה שהיא צורה.

מירב ישראלי: יש אולי מכוח דיני מנהל כללים כלשהם.

מירב ישראלי: אז זאת אומרת שבעצם דרך ג'.

לירון אדלר מינקה: כן.

מירב ישראלי: אוקיי.

מירב ישראלי: בכל מקרה, אני מבינה שלדגנית יש כוונה כן לאכוף את הדברים.

דגנית בן דב: לגבי שלילת תעודת משגיח, נתקלנו בהובלת בהמות, בצורך כזה.

מירב ישראלי: ועשיתם את זה?

דגנית בן דב: לא, דיברנו על זה שצריך לתת לזה מענה.

מירב ישראלי: אז אולי כאן

מירב ישראלי: כדאי לעשות את זה.

אלכס מילר: בסעיף ו' אנחנו נותנים לכם אפשרות להטלת סנקציה.

מירב ישראלי: זה כללי יותר.

מירב ישראלי: שלילת תעודת משגיח אם ראה הממונה כי הוא אינו מקיים את חובותיו בתקנות אלה.

אלכס מילר: זאת אומרת, אחד מתת הסעיפים בסעיף 4 אם לא מבוצע, לממונה יש אפשרות - - -

מירב ישראלי: זה בעצם לא שלילת תעודה, כי התעודה לא ניתנת על ידו, אלא צריך לקבוע שאין לו הסמכה כמשגיח לפי תקנות אלה.

דגנית בן דב: אבל אין לו הסמכה.

דגנית בן דב: יש לו רק תעודה.

מירב ישראלי: אנחנו צריכים למצוא דרך לנסח את זה.

מירב ישראלי: רציתי לחדד שאלה שכבר שאלתי את מיכל אתמול.

מירב ישראלי: בעצם המשגיח חייב לעשות כל שניתן למניעת הפרה של תקנות אלה.

מירב ישראלי: יש הוראה ב-ה', שאם הוא ראה במשך הובלת העופות שמשהו לא בסדר, הוא צריך להודיע תוך 48 שעות.

מירב ישראלי: בעצם אם המשגיח, ככל שהוא רואה בנקודת הטעינה שכבר משהו לא בסדר, בעצם החובה שלו זה לא לאפשר את היציאה של - - -

דגנית בן דב: לא, עצירת ההובלה תגרום להרבה יותר סבל.

מירב ישראלי: אבל אז משגיח שעולה על המשאית, לא מפר את חובותיו אם הוא עולה על משאית שהוא יודע מראש שהיא לא בסדר?

מירב ישראלי: הרי הוא לא יכול לנסוע בלי משגיח.

דגנית בן דב: בפועל, בדרך כלל בזמן הנסיעה הנהג הוא המשגיח.

דגנית בן דב: גורם הסבל העיקרי במשך ההובלה זה משך ההובלה.

מירב ישראלי: אבל אם נגיד הכלובים לא בסדר - - -

דגנית בן דב: אם הוא יכול לתקן, בוודאי.

דגנית בן דב: אם הוא לא יכול לתקן, לפרוק את העופות, להזמין משאית חדשה, להעמיס אותה מחדש, יגרום להרבה יותר סבל לבעלי החיים.

מירב ישראלי: אז המשגיח לא מפר את חובתו כמשגיח במקרה שהוא הנהג.

מירב ישראלי: הוא מפר חובה אחרת, אבל המשגיח לא מפר את חובתו של המשגיח אם הוא כמשגיח עולה על הובלה שהוא מראש יודע שהיא מפרה את הוראות התקנות?

דגנית בן דב: אני חושבת שאולי זה ייכנס למסגרת הצידוק המיוחד.

מירב ישראלי: זאת אומרת אם לא, אז הוא מפר.

מירב ישראלי: אם זה לא צידוק מיוחד.

מירב ישראלי: הוא צריך לפרוק את המשאית בעצם.

דגנית בן דב: כשבדרך כלל הפריקה כן תגרום ליותר סבל.

מירב ישראלי: בסדר.

מירב ישראלי: ב-ד' זה גם דבר שדיברתי עליו עם מיכל אתמול.

מירב ישראלי: בתקנות הובלת בהמות כתוב: בעת ההובלה יהיו בידי המשגיח אמצעים להזעקת עזרה, לרבות עזרה וטרינרית במקרה חירום.

מירב ישראלי: זה חסר פה.

מירב ישראלי: לדעתי זה צריך להיות, כי אחרת לא ברור מה זה עזרה.

מירב ישראלי: זה רק חילוץ דרך.

דגנית בן דב: לגמרי לא מעשי.

מירב ישראלי: למה?

מירב ישראלי: אז מה זה עזרה?

מירב ישראלי: מה התקנה הזאת אומרת?

דגנית בן דב: כל דבר שעלול לעכב, החל מפנצ'ר.

דגנית בן דב: צריך נהג חליפי.

דגנית בן דב: זה לחלוטין לא מעשי.

מירב ישראלי: אבל זה לא כולל עזרה וטרינרית?

דגנית בן דב: עזרה וטרינרית זה דבר לא מעשי בהובלה מסחרית של עופות.

דגנית בן דב: אפילו במקרים קיצוניים של משאית הובלת עופות שמתהפכת בדרך ואז אין ספק שנדרש טיפול רפואי לעופות, זה לא משהו מעשי.

מירב ישראלי: לא מטפלים בהם?

דגנית בן דב: ואז להמית אותם בצורה הומאנית כמה שיותר מהר.

מירב ישראלי: אז אתם לא רוצים להוסיף את זה, למרות שיש את זה בבהמות.

דגנית בן דב: נכון.

מירב ישראלי: אוקיי.

מירב ישראלי: טוב, זה ההערות שלי.

אלכס מילר: הערות שלכם רבותיי.

אלכס מילר: אין הערות.

אלכס מילר: סעיף 4 עם התיקונים להצבעה.

אלכס מילר: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הסעיף אושר.

אלכס מילר: פה אחד.

אלכס מילר: אושר.

אלכס מילר: ממשיכים הלאה.

מירב ישראלי: תיעוד הובלה 5.

מירב ישראלי: (א) לפני תחילת כל הובלה ימלא המשגיח, בשני עותקים, טופס הערוך לפי הנוסח המפורט בתוספת (להלן-הטופס): על אף האמור, תעודת משלוח להובלת עופות, שהוצאה כדין לפי חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק), תחשב לטופס לעניין תקנה זו והמשגיח ישלים בה את הפרטים הנדרשים לפי התוספת.

מירב ישראלי: (ב) הטופס יהיה ברשות הנהג בעת ההובלה, ועותק אחד ממנו יימסר למי שמוסמך לדרוש אותו לפי כל דין, אם דרש.

מירב ישראלי: (ג)

מירב ישראלי: בתום ההובלה יוסיף המשגיח, במקום שיועד לכך בטופס, את מקום ומועד סיום ההובלה ואירועים מיוחדים אם התרחשו, ויחתים עליו את מי שקיבל את העופות לשליטתו.

מירב ישראלי: (ד)מי ששולט בעופות בנקודת היעד ישמור עותק אחד לפחות של הטופס לתקופה שלא תפחת משנה.

מירב ישראלי: היתה נקודת היעד בית שחיטה, ישמור הרופא הווטרינר שלו את הטופס.

אלכס מילר: הערות לסעיף 5 רבותיי.

אלכס מילר: אין?

אלכס מילר: אני מעלה את סעיף 5 להצבעה.

אלכס מילר: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הסעיף אושר.

אלכס מילר: אושר פה אחד.

מירב ישראלי: הובלה אסורה 6.

מירב ישראלי: (א) לא יטעין אדם עופות לכלי רכב לצורך הובלתם – אם הם מיועדים להמתה, למעט לבית שחיטה למאכל אדם.

מירב ישראלי: אם הם קשורים ברגליהם, בצווארם, בכנפיהם או זה לזה, או בתוך שקים.

מירב ישראלי: אם הם חולים או פצועים למעט - לצורך טיפול רפואי, אבחון או בידוד.

מירב ישראלי: אם פציעתם או מחלתם קלה ואינה משפיעה על רווחתם בעת ההובלה.

מירב ישראלי: אם הם מסוגים שונים, מזוויגים שונים, רציתי רק שתסבירו מה זה זוויגים.

דגנית בן דב: זכר ונקבה.

דגנית בן דב: למילה מן יש גם משמעות של מן ביולוגי.

דגנית בן דב: בעברית תקנית אמורים להשתמש בזוויג.

מירב ישראלי: מלהקות שונות או עם בעלי חיים אחרים, באותו תא, למעט- תרנגולות עם אפרוחיהן.

מירב ישראלי: אפרוחים – זכרים ונקבות.

מירב ישראלי: זכרים ונקבות מאותה להקה.

מירב ישראלי: על אף האמור בתקנת משנה (א) רשאי רופא וטרינר ממשלתי, מטעמים מיוחדים שיירשמו, להתיר הובלה אם ראה שהנסיבות מחייבות זאת.

אלכס מילר: הערות?

אלכס מילר: כן.

שי חרמש: מה לגבי תרנגולות לכפרות?

שי חרמש: אני מציע לקבל החלטה להפסיק עם המנהל המגונה הזה.

קריאה: הוא לא מובא לבית שחיטה.

דגנית בן דב: יש סעיפים ספורים שמתייחסים רק לבית שחיטה.

דגנית בן דב: רוב התקנות מתייחסות להובלת עופות בכלל.

מירב ישראלי: אם הם מיועדים להמתה שלא למאכל אדם, לכאורה אי אפשר להוביל אותם בכלל.

דגנית בן דב: מצד שני, בכפרות זה כן למאכל אדם.

מירב ישראלי: אני אגיד לכם מה ההגדרה של בית שחיטה.

מירב ישראלי: הגדרה של בית שחיטה היא: מפעל שבו מבוצעות פעולות אלה: שחיטת עופות, מריטת נוצות מן העוף השחוט, הוצאת האיברים ממנו ופעילות לוואי.

מירב ישראלי: זה מפעל.

מירב ישראלי: השאלה, למה הכוונה במילה מפעל.

דגנית בן דב: מפעל זה מפעל שמפרק, אבל בעצם מה שמדובר פה, מדובר על שחיטה פולחנית לפי דעתי, כי בעצם זה מטעמי מסורת מתבצע.

יעקב כהן: אנחנו לא מתעסקים בהלכות שחיטה, אנחנו מתעסקים בהלכות הובלת בעלי חיים ואנחנו פה מדברים על הובלה של בעלי חיים על פי חוק צער בעלי חיים, ואנחנו נוהגים בכל בעל חיים, ולא משנה אם הוא הלך לשחיטת כפרות, אם הוא הלך לגידול או לבית שחיטה.

יעקב כהן: מי שצריך להתעסק בנושא שחיטה ובחוק רישוי עסקים, שיתעסק בזה.

אלכס מילר: הלאה.

מירב ישראלי: זמני ההובלה 7.

מירב ישראלי: (א) לא יוביל אדם עופות, אם משך ההובלה עולה על שש שעות – לעופות המובלים לשחיטה.

מירב ישראלי: שמונה שעות – לעופות אחרים.

מירב ישראלי: (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א) משך ההובלה לא יעלה על ארבע שעות אם ההובלה מתבצעת בין השעות 10:00 ל-17:00 בתקופה שבין 1 במאי ו-30 באוקטובר של כל שנה.

מירב ישראלי: (ג)

מירב ישראלי: הגיע כלי הרכב לנקודת היעד לפני חלוף הזמן הקבוע בתקנות משנה (א) או (ב), לא יתיר מי שהעופות נמצאים בשליטתו בנקודת היעד את שהייתם על כלי ההובלה למשך זמן העולה על 30 דקות אלא אם כן כלי ההובלה עומד במקום שמתקיימים בו התנאים הקבועים בתקנת משנה (ד).

מירב ישראלי: (ד)על אף האמור בתקנות משנה (א) ו-(ב), אם מתקיימים במקום ההטענה או הפריקה, לפי העניין, תנאי הצללה והגנה מפני גשם, זרימת אוויר דרך הכלובים, צינון ובידוד מרעשים חזקים-ניתן להאריך את משך אחזקת העופות.

מירב ישראלי: במקום ההטענה – בפרק הזמן שאינו עולה על שעה.

מירב ישראלי: זאת אומרת סך הכל שעה וחצי.

מירב ישראלי: צריך להבין את זה.

מירב ישראלי: במקום הפריקה – בפרק זמן נוסף שתחילתו בעת הגעת כלי הרכב לנקודת היעד ושמשכו אינו עולה על שמונה שעות.

מירב ישראלי: ואם ההובלה היתה בתקופה הקבועה בתקנת משנה (ב), פרק הזמן הנוסף לא יעלה על שש שעות.

מירב ישראלי: (ה) הוראות תקנות משנה (א) עד (ד) לא יחולו על: אפרוחים מיובאים.

מירב ישראלי: הובלת אפרוחים בני יום ובלבד שההובלה תסתיים לא יאוחר מארבעים ושמונה שעות ממועד בקיעתם.

מירב ישראלי: (ו) מוביל עופו יובילם בלא הפסקות ובאופן רצוף בנסיבות העניין.

מירב ישראלי: (ז) המנהל רשאי, מטעמים מיוחדים שיירשמו, לאשר, עבור הובלה מסוימת, משך הובלה ארוך מזה הנקוב בתקנות משנה (א) ו-(ב), אם ראה שהנסיבות מצדיקות זאת.

מירב ישראלי: (ח) על אף האמור בתקנות משנה (א) עד (ו) מותרים עיכובים הנדרשים לפי דין, הנחוצים לרווחת העופות המובלים, או הנחוצים לשם בדיקות וטרינריות, בדיקות מכס, בדיקות ביטחוניות ובדיקות מטעם גורמי פיקוח וטרינריים, ובלבד שעיכובים אלה לא יימשכו מעבר לזמן הקצר ביותר המספיק למטרת העיכוב.

מירב ישראלי: גורמי עיכוב כאמור יובאו בחשבון לפני תחילת ההובלה, ויינקטו כל האמצעים למניעתם, לצמצומם או להכוונה לנקודת יעד חילופית.

מירב ישראלי: (ט) עוכבה הובלת עופות, ינקוט המשגיח את האמצעים הנחוצים לטיפול בהם ובכלל זה יעמיד את המשאית במקום מוצל ומאוורר.

מירב ישראלי: במידת הצורך ידאג לפריקתם או להעברתם לתנאי החזקה מתאימים.

אלכס מילר: הערות רבותיי.

מירב ישראלי: גם רציתי לשאול לגבי אפרוחים מיובאים.

מירב ישראלי: אני מבינה שהבעיה היא הנושא של המכס וכל הדברים האלה.

מירב ישראלי: בעצם כרגע יש צורך להתחשב בכך מראש, אבל אין בעצם איזה שהיא מגבלה על הנושא הזה, לפי איך שאני קוראת את התקנות.

דגנית בן דב: נכון, ומצד שני יש פה גם אינטרס ברור שלא לפגוע בהם.

דגנית בן דב: ברור ברקע שהמייבא הזה, ככל שביכולתו לקצר את משך ההובלה, כבר השקיע לא מעט סכומים ויש בעיה.

דגנית בן דב: ניסינו לברר, ניסינו למצוא דרך לקבוע פה מועד חד משמעי ומוחלט.

דגנית בן דב: כל כך הרבה מגבלות שלא תלויות באף אחד מאיתנו.

אלי ברמן: אלי ברמן ברמן, רופא וטרינר ראשי למחלות עופות.

אלי ברמן: אפרוחים מיובאים, הטעינה נעשית בחוץ לארץ.

אלי ברמן: זה יכול לקחת אפילו 24 שעות עד שמגיעים לארץ.

אלי ברמן: אני חושב שהכוונה גם להוציא את זה, לא לחשב התחלת הטעינה בחוץ לארץ.

מירב ישראלי: פה כרגע אין מגבלה בכלל על שעות.

מירב ישראלי: לא פה ולא פה.

מירב ישראלי: גם לא בפריקה, גם לא בארץ.

מירב ישראלי: השאלה אם אי אפשר באיזה שהוא שלב לעשות איזה שהיא מגבלה.

יעקב כהן: יש את הנושא הכלכלי, שנורא חשוב להביא אותם מהר מאוד לבית הגידול כדי לעבור את הטראומה שהם עברו בטיסה.

מירב ישראלי: כל התקנות בעניין התחילה, הנושא של ההשגחה, התחילה שלו היא תוך שנתיים ובעצם הנושא של העיכוב הובלה, בשנתיים הקרובות הנהג, אני מבינה לא יצטרך לעשות בתקנה ט'-שינקוט המשגיח את האמצעים הנחוצים לטיפול בהם ויעמיד את המשאית עם כל הדברים האלה.

מירב ישראלי: בעצם בשנתיים הקרובות התקנה הזאת לא חלה.

דגנית בן דב: כל מה שחל על המשגיח לא חל בשנתיים הקרובות.

מירב ישראלי: אז בעצם במקרה של עיכוב, בעצם כרגע אין עוד הוראה שחלה בשנתיים הקרובות.

מירב ישראלי: נהג לא צריך לשים אותם אפילו בצל או משהו כזה.

יניב כהן: מבחינת העמסות, יש משגיחים בחלק מהלולים בהעמסה של העופות לכלובים.

מירב ישראלי: כן, אבל למעשה זה לא יחול בשנתיים הקרובות.

מירב ישראלי: תיכף נגיע לזה.

אלכס מילר: סעיף 7 להצבעה.

אלכס מילר: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הסעיף אושר.

אלכס מילר: פה אחד אושר.

מירב ישראלי: מניעת מזון ומים לפני הטענה 8.

מירב ישראלי: (א) אדם שהעופות נמצאים בשליטתו בנקודת המוצא ידאג שפרק הזמן שבו ימנעו מזון ומים מעופות המיועדים להובלה, לא יעלה על- מזון – שש שעות.

מירב ישראלי: מים – שעה.

מירב ישראלי: עופות לעניין תקנת משנה זו – למעט אפרוחים בני יום.

מירב ישראלי: (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א) רשאי הרופא הווטרינר כהגדרתו בתקנות בתי-שחיטה או וטרינר מפקח כהגדרתו בתקנות מוצרי עוף, לאשר, מטעמי בריאות הציבור, את הארכת פרקי הזמן הקבועים בה.

מירב ישראלי: מניעת המזון תעשה באמצעים הבאים – אם קיימת מערכת מכנית להגבהת כלי ההזנה-על ידי העלאתם לגובה המרבי ואם לא קיימת מערכת כזו, באמצעות ריקון כלי ההזנה.

מירב ישראלי: כאן יש לי גם שתי שאלות.

מירב ישראלי: לגבי אפרוחים בני יום, אז יש אפשרות, אני מבינה למשהו ארוך יותר.

מירב ישראלי: זאת הכוונה.

קריאה: עד 48 שעות.

מירב ישראלי: זה מסיבות מקצועיות אני משערת.

מירב ישראלי: דבר נוסף, בתקנות הובלת בהמות יש חובה לתת מים מיד בפריקה.

מירב ישראלי: אני לא יודעת אם זה רלוונטי לגבי עופות.

דגנית בן דב: למעט לשחיטה, אין בעיה לכתוב את זה כהוראה.

אלכס מילר: בסדר.

אלכס מילר: עוד הערות לסעיף 8 עם התיקון של היועצת המשפטית על כך שלמעט שחיטה, יקבלו מיידית את הנושא של המים.

אלכס מילר: אין הערות.

אלכס מילר: אני מעלה את הסעיף הזה להצבעה.

אלכס מילר: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הסעיף אושר.

אלכס מילר: אושר פה אחד.

מירב ישראלי: איסוף עופות לכידתם ופריקתם 9.

מירב ישראלי: בעת איסוף עופות, הטענתם ופריקתם יחולו הוראות אלה: לא יאסוף אדם, לא יטעין ולא יפרוק עופות, אלא אם כן הוא מיומן לביצוע פעולות אלה.

מירב ישראלי: גם על זה אין עבירה פלילית.

מירב ישראלי: איך אוכפים את זה?

מירב ישראלי: יש הוראה ולא אוכפים אותה.

יעקב כהן: אנחנו בכלל מתנגדים שיהיו עבירות פליליות, רק עבירות מנהליות.

מירב ישראלי: טוב, זו שאלה אחרת.

מירב ישראלי: כרגע לפי החוק זה עבירות פליליות.

דגנית בן דב: השאלה אם לא עדיף שזה יהיה בלי סנקציה.

מירב ישראלי: אני רק מעלה את זה, שבעצם אין סנקציה על הדבר הזה.

מירב ישראלי: לא יאסוף אדם ולא יטעין אדם עופות למעט אפרוחים אלא אם כן התאורה המותקנת במקום בזמן התפיסה וההטענה תהיה מעומעמת או כחולה.

מירב ישראלי: לא יאסוף אדם, לא יטעין עופות לכלובי הובלה ולא יפרקם מהם אלא אם כן כלובי ההובלה הוצבו בסמוך, ככל הניתן, למקום האיסוף או הפריקה של העופות.

מירב ישראלי: לא יאחז אדם יותר משלושה עופות בכל יד.

מירב ישראלי: לא יאחז אדם עופות באחד מחלקים אלה בלבד: ראש, צוואר, כנף או זנב.

מירב ישראלי: אדם האוחז עוף בידו לא ישחרר אחיזתו בו אם המרחק שבין העוף למשטח שמתחתיו עולה על ארבעים סנטימטר.

מירב ישראלי: לא יכניס אדם עופות לתא אלא אם כן הצפיפות של העופות בכל תא מאפשרת לכל העופות, באופן בו זמני, לרבוץ על רצפת התא.

מירב ישראלי: לא יסגור אדם תא אלא אם כן וידא כי כנפי העוף, רגליו וכל חלק גוף אחר נמצא בתוך התא.

מירב ישראלי: לא יטה אדם שלא לצורך כלובים שבתוכם מועברים עופות, לא יזעזע כלובים אלה ולא יטילם.

דגנית בן דב: 9 מתייחס גם להטענה וגם לפריקה, ואז יש בעיה עם 9(8).

דגנית בן דב: בעצם אסור להוציא אותם בפריקה.

מירב ישראלי: כי זה בעת איסוף עופות, הטענתם ופריקתם.

מירב ישראלי: לאחר סיום הפריקה כבר אין לך בעיה.

דגנית בן דב: אני חשבתי שכדאי להוסיף פה, שיש בו עוף.

גב' יהודית: כל הכוונה היא שהוא לא יסגור את הדלת על הכנף.

מירב ישראלי: אני חושבת שהריישא של התקנה מטפלת בזה.

אלכס מילר: טוב, עוד הערות לסעיף הזה, רבותיי?

יעקב כהן: עצם הכוונה להעניש את כל העוסקים בענף בעבירות פליליות, היא דבר חמור.

יעקב כהן: אנחנו לא עוסקים פה בהתעללות בבעלי חיים.

יעקב כהן: אנחנו עוסקים בגידול בעלי חיים שהתכלית שלהם והייעוד שלהם הוא למאכל בני אדם.

יעקב כהן: אנחנו נוהגים בהם עד לרגע השחיטה בצורה ההומאנית ביותר, ולכן אני חושב פה שאם הכלוב היה מוטה או איחרו ברבע שעה את הנהיגה והולכים לקבל איזה שהוא ענישה, הענישה צריכה להיות מנהלית ולא עבירה פלילית.

מירב ישראלי: קודם כל יש שיקול דעת גם של התביעה וגם של בית המשפט.

מירב ישראלי: זוטי דברים שבוודאי שלא יובא לפלילים.

מירב ישראלי: הדרך של חוק צער בעלי חיים היום, הענישה שם היא פלילית.

מירב ישראלי: כאן בתקנות הענישה היא ברמה שמותרת בתקנות.

מירב ישראלי: זה לא הענישה הכבדה שיש בחוק עצמו.

שי חרמש: אלכס, אני קורא את זה, וזה כמעט כמו דף הנחיות לתפיסת עופות.

שי חרמש: האם מישהו מכם חושב שמכניסים עופות כדי לשבור להם את הרגליים?

שי חרמש: ברגע שאתה שובר לו רגל או כנף, העוף הוא לא כשר.

שי חרמש: כל הסנקציה הזאת פה נראית לי מוזרה.

שי חרמש: זה דבר מובן מאליו שברגע שמעמיסים עופות לצורך שחיטה כשרה, לצורך בשר למאכל אדם, לאף אחד אין יד שדבר כזה לא יקרה.

אלכס מילר: עדיף להעביר דברים בצורה מסודרת.

אלכס מילר: אנחנו מתקינים כאן תקנות ולא רק תקנות בנושא של העופות.

אלכס מילר: יש גם חוק כללי.

אלכס מילר: צריך להעביר דברים בצורה מסודרת ולא להסתמך יותר מדי על שיקול דעת כזה או אחר, כי בסופו של דבר פרשנות של שיקול דעת היא תמיד הרבה יותר קיצונית.

אלכס מילר: אז אני חושב שברגע שאתה קובע בצורה מסודרת מה כן ומה לא, כמובן שאף אחד לא יתחיל לספור על כל עוף, בכמה אצבעות אתה מחזיק או באיזה אחיזה או באיזה צד.

אלכס מילר: בסופו של דבר צריך להיות הבהרות, והבהרות ברורות מאוד ואנחנו לא הולכים לשנות כאן משהו בתקנות האלה שיש חוק כללי ויש גם תקנות אחרות שכבר עשינו אותן.

שי חרמש: מי אמור לאכוף את זה?

אלכס מילר: משרד החקלאות, משגיחים.

אלכס מילר: רבותיי, סעיף 9 להצבעה.

אלכס מילר: הצבעה בעד – רוב נגד - אין נמנעים – אין הסעיף אושר.

אלכס מילר: סעיף 9 אושר.

אלכס מילר: תודה רבה.

מירב ישראלי: כלובי ההובלה 10.

מירב ישראלי: (א) לא יוביל אדם עופות אלא אם כן התקיימו בכלובים תנאים אלה: הכלובים עשויים באופן שיישאו את משקלם של העופות, וכשהכלובים מיועדים להיערם זה על גבי זה, גם את משקלם של הכלובים שמעליהם, מבלי להימעך או להישבר והם מקובעים באופן שלא יאפשר תזוזתם במהלך ההובלה.

מירב ישראלי: הכלובים עשויים באופן שמונע את יציאת העופות מתוכם במהלך ההובלה.

מירב ישראלי: אין בכלובים בליטות חדות העלולות לפגוע בעופות.

מירב ישראלי: פתחי הכלובים ואופן סגירתם מאפשרים הכנסה והוצאה של העופות תוך מזעור הפגיעה בעופות.

מירב ישראלי: פתחי הכלובים להובלת תרנגולות ותרנגולי הודו לשחיטה יהיו ממוקמים באופן שניתן יהיה להניח את העופות על רצפת הכלוב על ידי הושטת היד האוחזת בהם ומבלי שהאדם המעמיס את העופות יצטרך להתכופף לשם כך מעבר לדופן הכלוב.

מירב ישראלי: רצפת התאים תהא עשויה באופן שתימנע יציאת רגל העוף דרכה ותאפשר ניקוז נוזלים דרכה.

מירב ישראלי: הכלובים מאפשרים ראיית העופות הנמצאים בתוכם.

מירב ישראלי: הכלובים שלמים ודלתותיהם תקינות.

מירב ישראלי: הכלובים עברו ניקוי וחיטוי לפני הטענת העופות.

מירב ישראלי: (ב) משגיח יבדוק, לאחר הפריקה, אם מתקיימים בכלובים הוראות תקנת משנה (א).

מירב ישראלי: מצא כי כולן או חלקן אינן מתקיימות, יסמן את הכלוב בסימון ברור.

מירב ישראלי: סומן כלוב כאמור לא ייעשה בו שימוש אלא אם כן תוקן כנדרש.

מירב ישראלי: כאן יש לי רק שאלה אחת.

מירב ישראלי: נדמה לי שבאחת מהתקנות שעשינו, העניין של ניקוז נוזלים, אמרנו שהנוזלים לא ירדו מלמטה על עופות שנמצאים למטה.

מירב ישראלי: האם לא צריך להגיד משהו כזה?

ישראל מסטבאום: אין מטרה שהלשלשת תישאר בתוך - - -

מירב ישראלי: לא, אבל אם כלוב מונח על כלוב, האם זה נופל על אלה שבכלוב למטה?

ישראל מסטבאום: זה נופל על התחתית מכיוון שזה נופל בדירוג וזה נופל בסוף על רצפת המשאית.

ישראל מסטבאום: אבל אם זה יישאר, כל הלשלשת הזאת על גבי המשטח התחתון, בעצם כל העופות - - -

מירב ישראלי: לא, לא, אין לי ספק שזה צריך להתנקז.

מירב ישראלי: השאלה אם יש אפשרות לנקז את זה בצורה שעופות למטה לא - - -?

ישראל מסטבאום: אי אפשר מכיוון שזה כלובים שמונחים אחד על השני ומגירות שמונחות אחת על השנייה.

ישראל מסטבאום: יתרה מכך, אם היינו סוגרים את הפתחים האלה על מנת שזה יתנקז, העופות לא היו יכולים לשבת בתהליך הנסיעה ולהחזיק את החורים שנמצאים במגרה ועל ידי כך למצוא איזה שהיא עגינה, והיינו גורמים להם לנזק הרבה יותר גדול.

אלכס מילר: בסדר.

אלכס מילר: עוד הערות לסעיף 10?

אני רוצה לציין שהתקנות האלה, עבדנו עליהם לפני 4-5 שנים.

היו שותפים גם יוסי וולפסון וחבריו ולמרות שהתקנות עוד לא תוקנו, למעלה מ-50% מהמערכת כבר מתנהגת על פי התקנות.

אלכס מילר: תודה רבה.

אלכס מילר: אני מעלה את סעיף 10 להצבעה.

אלכס מילר: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הסעיף אושר.

אלכס מילר: אושר.

מירב ישראלי: תנאים סביבתיים 11.

מירב ישראלי: (א) בעל רכב ומי שנוהג ברכב לא יוביל בו עופות – אם מטען הרכב כולל חומרים מסוכנים כהגדרתם בחוק החומרים המסוכנים.

מירב ישראלי: בשעה שיורד גשם ללא כיסוי עליון, שאינו חדיר למים, מעל מטען הכלובים.

מירב ישראלי: ואולם אדם לא יהיה אחראי להפרת תקנה זו אם בשעה החל בנסיעה לא ירד גשם ולא צפוי היה לרדת גשם במהלך הנסיעה.

מירב ישראלי: אני שאלתי פה איך אפשר לדעת באמת, בחורף למשל, אם ירד גשם או לא ירד גשם.

ישראל מסטבאום: באופן כללי כמעט כל המשאיות היום שמובילות בארץ, יש להן כיסוי שיורד באופן הרמטי על גג המשאית.

מירב ישראלי: אז אולי כדאי בחודשי החורף, שזה יהיה חובה.

יוסי וולפסון: אולי אני אגיד משהו בעניין הזה.

יוסי וולפסון: הובלת עופות, אף פעם אי אפשר למנוע סבל מהעופות.

יוסי וולפסון: זה הכול דברים של מחירים.

יוסי וולפסון: מי שחושב שגם אחרי התקנות האלה לא יהיה סבל בהובלה או שהוא יופחת, טועה.

יוסי וולפסון: למשל המקרה של הכיסוי העליון.

יוסי וולפסון: אם שמים כיסוי בצד, החום בתוך המשאית, בלב המשאית הופך להיות מטורף.

יוסי וולפסון: בניסוי שעשו בקנדה במינוס 30 מעלות בחוץ, בלב המשאית היה 30 מעלות.

יוסי וולפסון: זה הכול מחירים.

מירב ישראלי: (ב) הנהג ימנע, באופן סביר, את חשיפתם של עופות בזמן ההובלה לטלטולים, לחבטות, לזעזועים ותאוצה וכן ימנע, באופן סביר, מהאצות חדות ומעצירות פתע, יאט במיוחד בסיבובים ויימנע, באופן סביר, מתנועה בדרכים משובשות.

אלכס מילר: אוקיי.

אלכס מילר: עוד הערות לסעיף 11 אם יש.

אלכס מילר: אין.

אלכס מילר: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הסעיף אושר.

אלכס מילר: אושר פה אחד.

אלכס מילר: הלאה.

מירב ישראלי: אוורור 12.

מירב ישראלי: (א) בעל רכב או מי שנוהג ברכב לא יוביל עופות ברכב אלא אם כן בדפנות הרכב פתחים המאפשרים תנועת אוויר חושית לעופות המובלים בו.

מירב ישראלי: הוראה זו לא תחול אם בכלי הרכב קיימת ופועלת מערכת שמווסתת את זרימת האוויר ברכב ואת הטמפרטורה שבו.

מירב ישראלי: (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א) לא יוביל אדם אפרוחים מיובאים או אפרוחים בני יום אלא בכלי רכב בו פועלת מערכת שמווסתת את זרימת האוויר ברכב ואת הטמפרטורה שבו.

אלכס מילר: כן.

אלכס מילר: הערות?

אלכס מילר: אין.

אלכס מילר: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הסעיף אושר.

אלכס מילר: אושר פה אחד.

מירב ישראלי: דיווח על תמותה חריגה 13.

מירב ישראלי: נמצא בנקודת היעד שאחוז התמותה של העופות שהגיעו במשלוח עולה על 3% ידווח מקבל העופות, בכתב, תוך עשרים וארבע שעות לממונה.

מירב ישראלי: לדיווח יצרף עותק תעודות המשלוח של העופות.

מירב ישראלי: "משלוח" לעניין תקנה זו – קבוצת עופות שמקורה באותה נקודת מוצא ואשר הובלה בהובלה אחת או במספר הובלות לאותה נקודת יעד, ובלבד שבוצעה במהלך עשרים וארבע שעות רצופות.

אלכס מילר: יש הערות?

אלכס מילר: אין.

אלכס מילר: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הסעיף אושר.

אלכס מילר: סעיף 13 אושר פה אחד.

אלכס מילר: הלאה.

מירב ישראלי: צידוק מיוחד 14.

מירב ישראלי: (א) לא ישא אדם באחריות על הפרת הוראה מהוראות תקנות אלה, אם הדבר היה נחוץ באופן מיידי להגנת העופות והפגיעה הצפויה בהם כתוצאה מההפרה היתה קטנה מזו שהיתה צפויה אלמלא ההפרה.

אלכס מילר: אני רוצה להבין את הסעיף הזה .

מירב ישראלי: הסעיף הזה אומר שבמקרה שצפוי נזק לעופות כתוצאה מפעולה מסוימת, אפשר להפר בעצם את הוראות התקנות כדי למנוע נזק גדול יותר.

אלכס מילר: אפשר להרחיב את זה אם זה נושא נגיד שקשור לתחבורה, - - -

אלי ברמן: דוגמא, כשהיתה השריפה בכרמל, שקלנו להעביר עופות.

אלי ברמן: בסוף לא העברנו, אבל זו דוגמא.

יוסי וולפסון: זה בעצם סוג של הגנת הצורך.

יוסי וולפסון: הגנת הצורך שמוגדרת בחוק העונשין מגדירה שורה של אינטרסים.

יוסי וולפסון: לא ברור שהאינטרס הזה נכלל שם ולכן מוסיפים את זה.

אלכס מילר: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הסעיף אושר.

אלכס מילר: סעיף 14 אושר פה אחד.

מירב ישראלי: סייג לתחולה 15.

מירב ישראלי: (א) הוראות תקנות 4,5, 9(2) ו-(3), 10(ב), 12 ו-13 לא יחולו על הובלה של פחות מ-50 עופות ובלבד שיש לעופות אוורור נאות.

מירב ישראלי: זה חובת השגחה ופיקוח.

מירב ישראלי: אני אומרת מה התקנות שלא חלות.

מירב ישראלי: חובת השגחה ופיקוח, תיעוד, תאורה מסוימת שצריך לעשות, נושא של הכלובים שעומדים בסמוך, בדיקת משגיח בסוף ההובלה, אוורור, שכן יש איזה חריג לגבי אוורור באופן כללי ודיווח על תמותה חריגה.

מירב ישראלי: זאת אומרת בהובלות, אולי תסבירו רק בכמה מילים את העניין הזה.

מירב ישראלי: גם רציתי לשאול, בהובלת בהמות, יש בה חריג גם במגבלה של מרחק, קילומטרים.

מירב ישראלי: השאלה אם פה לא כדאי בכל זאת להכניס מגבלת קילומטרים?

דגנית בן דב: יש ב-ג' לגבי המשגיח.

מירב ישראלי: לא, זה משהו אחר.

מירב ישראלי: זה סיטואציה אחרת.

דגנית בן דב: בתקנות הובלת בהמות החרגה היא לעניין מרחק ומספר בעלי חיים, אבל ההחרגה היא רק לגבי משגיח וטופסולוגיה.

דגנית בן דב: אז משגיח וטופסולוגיה גם פה מוחרג גם לעניין מרחק.

מירב ישראלי: ואתם לא חושבים שצריך להיות גם לעניין מרחק לגבי ה-50 עופות.

מירב ישראלי: בסדר.

מירב ישראלי: (ב) הוראות תקנה 4(א) לא יחולו אם העופות מוחזקים בתנאים הקבועים בתקנה 7(ד) ופועלת במקום מערכת ניטור המתריעה על חריגה מההוראות האמורות ובלבד שהמערכת תיידע באופן מיידי את מי שמוסמך לטפל בחריגה ואת המשגיח.

מירב ישראלי: פה יש קצת בעיה.

מירב ישראלי: 4(א) בעצם קובע את חובת ההשגחה, ואז אתם אומרים שצריך ליידע את המשגיח.

מירב ישראלי: אז רציתי להבין מה בדיוק, כי 4(א) קובע בעצם, לא יוביל אדם עופות אלא אם כן הוא משגיח או שבמשך העבודה נוכח משגיח.

מירב ישראלי: אתם אומרים, לא יחול 4(א).

דגנית בן דב: בתנאים של 7(ד).

מירב ישראלי: איזה משגיח?

דגנית בן דב: קודם כל בשונה מהובלת בהמות, פה קבענו בצורה מפורשת שיכולים להיות משגיחים שונים בשלבים שונים של ההובלה.

דגנית בן דב: בהובלת בהמות בפועל כמעט תמיד המשגיח זה הנהג.

דגנית בן דב: בבתי שחיטת עופות הגדולים יש אפשרות לפרוק את הכלובים מהמשאית בלי לפרוק את העופות מהכלובים ולהשהות אותם עד שמונה שעות, שזה 7(ד) בתנאים של אוורור טוב, הצללה, הגנה מפגעי מזג אוויר.

דגנית בן דב: זה עדיין מוגדר כחלק מתהליך ההובלה, כי ההובלה מוגדרת עד לפריקת העוף האחרון ולכן קבענו שיכולים להיות משגיחים שונים בשלבים שונים של ההובלה.

דגנית בן דב: בסיטואציה המסוימת הזאת, כלובים עומדים עם צינון מכאני, אוורור מכאני, אין חובת נוכחות משגיח לידם ובלבד שיש את אותן מערכות ניטור שמתריעות באופן מיידי.

מירב ישראלי: זה פשוט עניין של ניסוח.

מירב ישראלי: אם את מחריגה את 4(א), אין חובת משגיח בכלל, לכאורה.

דגנית בן דב: אם יהיה במקום כשהעופות מוחזקים בתנאים הקבועים, באותו פרק זמן של ה-עד שמונה שעות.

מירב ישראלי: עכשיו הבנתי.

מירב ישראלי: הוראות תקנה 4(א) לא יחולו "כאשר", נכון?

מירב ישראלי: זאת המשמעות.

דגנית בן דב: כן.

מירב ישראלי: כאשר העופות מוחזקים בתנאים הקבועים בתקנה 7(ד) ופועלת במקום, ואז זה המשגיח שהוא על כלל ההובלה בעצם, או על חלק מסוים בהובלה.

דגנית בן דב: שהוא אחד העובדים של בית השחיטה בדרך כלל.

מירב ישראלי: אבל זה לא רק בעת השחיטה, לפי הניסוח פה.

מירב ישראלי: אוקיי, אז זה "כאשר" בעצם.

דגנית בן דב: "בעת ש".

דגנית בן דב: כן.

מירב ישראלי: אוקיי, בסדר.

דגנית בן דב: אז במקום "אם", בעת ש".

מירב ישראלי: כן, כי אחרת זה לא ברור.

מירב ישראלי: אוקיי, בסדר.

מירב ישראלי: הוראות תקנות 4,5 ו-10(ב) לא יחולו על העברת עופות לגידול ממבנה לול אחד למשהו ובלבד שהמרחק בין המבנים אינו עולה על חמישה קילומטרים.

אלכס מילר: הערות יש לסעיף 15?

אלכס מילר: אין?

אלכס מילר: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הסעיף אושר.

אלכס מילר: אושר פה אחד.

מירב ישראלי: שמירת דינים 16.

מירב ישראלי: אין בתקנות אלה כדי לגרוע מהוראות לפי הפקודה ובמקרה של סתירה ביניהן ובין תקנות אלה יחולו ההוראות לפי הפקודה.

אלכס מילר: הערות?

טל רותם: טל רותם מהמשרד להגנת הסביבה.

טל רותם: יש איזה שהיא נקודה שלא הספקנו לחדד מול משרד החקלאות ואני רוצה להעלות אותה גם כשאלה וגם כבקשה להבהרה, וזה היחס בין ההוראות לאלה לגבי חוק הגנת חיית הבר והעובדה שלצורך הובלה והעברה של חיות בר, יש בעצם היתרים שניתנים על ידי רשות הטבע והגנים מכוח החוק להגנת חיית הבר.

טל רותם: יש בחוק צער בעלי חיים סעיף שמירת דינים כללי, ולכן הסעיף הזה מבטיח שעדיין יהיה צורך בקבלת היתר רשות הטבע והגנים.

טל רותם: ההגדרה של עופות כוללת גם מינים.

טל רותם: אני מניחה שהכוונה היא שזה לא יכלול חיות בר, אבל בהגדרה של עופות יש גם מינים שיש להם גם מינים של חיות בר, ולכן צריך להיות ברור שאם זה איזה שהיא הובלה של חיית בר ויש סתירה בין ההוראות של החוק להגנת חיית הבר לחוק הזה - - -

דגנית בן דב: יש מיני אווזים שהם חיות בר.

דגנית בן דב: לדעתי להגדיר את זה בהגדרות וזה יפתור את הבעיה.

יוסי וולפסון: בתקנות אחזקת בעלי חיים שלא לצרכים חקלאיים יש הגדרה.

יוסי וולפסון: ברגע שזה לא בעלי חיים שהוחזקו לצרכים חקלאיים, חלות התקנות של אחזקה לצרכים חקלאיים.

יוסי וולפסון: אולי צריך לחדד גם פה שאם חלות התקנות של צרכים לא חקלאיים, זה לא חל בכלל.

טל רותם: אבל זה לא עניין של תכולה של תקנות, זה עניין של ההיתר שניתן.

מירב ישראלי: לא, הוא מעלה שאלה אחרת.

יוסי וולפסון: אם לא יהיו חיות בר, ממילא זה לא אמור להיות לפי התקנות האלה אלא לפי תקנות צער בעלי חיים, הגנה על בעלי חיים, אחזקה שלא לצרכים חקלאיים, שיש שם גם הוראות לגבי הובלה.

דגנית בן דב: הפתרון הכי פשוט יהיה בהגדרת עופות, לכתוב-עופות מבויתים מהמינים האלה.

מירב ישראלי: שגם לצרכים חקלאיים.

דגנית בן דב: אין גידול של חיות בר לצרכים חקלאיים.

יוסי וולפסון: לא, אבל גם אם אני מגדיר את זה בפינת חי או משהו כזה או תוכים, תוכים זה חיית בר, אבל נניח איזה שהיא ציפור לחיות חיות, זה לא חל.

יוסי וולפסון: חל תקנות אחזקה שלא לצרכים חקלאיים.

מירב ישראלי: יוסי מחדד שאלה נכונה, של איזה תקנות יחולו.

מירב ישראלי: יחולו אלה או התקנות של ה-לא צרכים חקלאיים.

דגנית בן דב: אני חושבת שב-15(א) אין סתירה.

דגנית בן דב: זה רק מטיל אחריות נוספת, כללים נוספים.

מירב ישראלי: זאת אומרת גם וגם.

דגנית בן דב: אני חושבת שהכי פשוט יהיה בהגדרת עופות, להוציא את עופות הבר וזה יפתור את הבעיה.

מירב ישראלי: זאת אומרת עופות מבויתים, אנחנו משנים את ההגדרה.

דגנית בן דב: ובסוף לכתוב-למעט עופות בר.

מירב ישראלי: אוקיי, אז זה יהיה בנספח.

מירב ישראלי: אני כותבת-למעט עופות שהן חיות בר כהגדרתן בחוק הגנת חיית הבר.

טל רותם: סליחה, אני לא מתכוונת להקשות, אולי זה כן בכל זאת יותר נכון בשמירת הדינים מכיוון שיכול להיות שההערות האלה, חלקן לגופן, העניין הזה לא חודד מול רשות הטבע והגנים.

טל רותם: יכול להיות שחלקן הן בסדר.

טל רותם: השאלה היא מה קורה כשיש סתירה.

טל רותם: זאת השאלה.

דגנית בן דב: אז יש את התקנה לגבי הובלת בעלי חיים בתקנות צער בעלי חיים, אחזקה שלא לצרכים חקלאיים.

דגנית בן דב: יש שם התייחסות להובלה.

טל רותם: אוקיי.

מירב ישראלי: אוקיי, אז גם אנחנו מכניסים תיקון בהגדרת עוף.

אלכס מילר: הצבעה בעד – רוב נגד – אין מתנגדים – אין הסעיף אושר.

אלכס מילר: סעיף 16 עם כל התיקונים אושר פה אחד.

אלכס מילר: הלאה.

מירב ישראלי: עונשין 17.

מירב ישראלי: (א) העובר על תקנות 4(א), 4(ג), 6 עד 8, 9(2) עד 9(9), 10(א) 11 ו-12-דינו 6 חודשי מאסר.

מירב ישראלי: זה ההוראות המהותיות של מניעת סבל מבעלי חיים.

מירב ישראלי: (ב) העובר על הוראות תקנות 4(ד), 4(ה), 5, 10(ב), 13, 18 או 19-דינו קנס כאמור בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין.

מירב ישראלי: זה הדברים היותר טכניים במרכאות, אדמיניסטרטיביים.

מירב ישראלי: החזקת אמצעים, הודעה, תיעוד, בדיקה וסימון, דברים מהסוג הזה.

יעקב כהן: אדוני היושב ראש, אני מבקש לשנות בסעיף 17 (א) – דינו 6 חודשי מאסר, לדינו קנס כספי.

אלכס מילר: אוקיי.

יוסי וולפסון: ברגע שכותבים 6 חודשי מאסר, זה נותן גם את האופציה של הקנס.

אלכס מילר: יוסי, אתה לא צריך לענות לו ואתה לא צריך להסביר דינים.

אלכס מילר: יש פה משרד המשפטים, יש פה יועצת משפטית.

אלכס מילר: אתה מבחינתך, יש לך הערות לסעיף הזה?

אלכס מילר: אין לך.

דגנית בן דב: רק מבחינה טכנית, גם לנו, כשהעבירות הן לא חמורות, הרבה יותר נוח ופשוט לעבוד עם הנושא של עבירות מנהליות.

דגנית בן דב: אפשר להפוך תקנות לעבירה מנהלית רק אחרי סיום הליך ההתקנה שלהם.

דגנית בן דב: עשינו את זה עם הובלת בהמות.

דגנית בן דב: עשינו את זה עם אחזקה שלא לצרכים חקלאיים.

דגנית בן דב: נעשה את זה גם עם זה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: סעיף 17, אני מעלה אותו להצבעה.

אלכס מילר: הצבעה בעד – רוב נגד - אין נמנעים – אין הסעיף אושר.

אלכס מילר: סעיף 17 אושר פה אחד.

אלכס מילר: הלאה.

מירב ישראלי: חובת פיקוח ומניעת עבירות 18.

מירב ישראלי: בעל משק עופות ובעל בית שחיטה חייב לפקח על מי שמוביל עופות עבורו או מטעמו ולעשות כל שניתן למניעת עבירות לפי תקנות אלה.

מירב ישראלי: אני שאלתי לגבי עבורו או מטעמו, האם המשמעות היא שבכל הובלה, בעל משק עופות ובעל בית השחיטה יהיו שניהם אחראים או שמדובר על מי ששכר ומשלם בעצם למוביל.

מירב ישראלי: זה לא ברור, אני חושבת.

שי חרמש: ברגע שמגיע נהג משאית להעמיס עופות ב-2 בלילה, הוא לא עובד של הלולן.

מירב ישראלי: אבל אנחנו כן מטילים פה אחריות או על הלולן או על בעל בית השחיטה או על שניהם.

מירב ישראלי: לפקח, לא לעשות בעצמו אבל לפקח שזה יהיה בסדר.

אלי ברמן: לא כל הובלה זה למשחטה.

אלי ברמן: יש הובלה ממשק למשק אחר.

שי חרמש: ההסעה למשחטה, מגיע נהג, היום זה אחד, מחר שני, מחרתיים שלישי.

שי חרמש: אני כלולן לא יכול לקחת אחריות על מה שמתרחש על המשאית.

שי חרמש: אני יכול להיות אחראי על דבר אחד, שהכלוב נקי, מסודר, בלי קוצים, בלי חטטים.

שי חרמש: בזה נגמר העניין.

דגנית בן דב: מי שמשלם לו, נראה לי כמו דרך טובה להבהיר על מי האחריות.

מירב ישראלי: זאת אומרת, מי ששכר את שירותיו.

דגנית בן דב: מי ששכר את שירותיו.

לירון אדלר מינקה: יש כאן דברים שכן לבעל משק, זאת אומרת זה שהעופות יוצאים ממנו, כן יש לו דברים שהוא צריך לפקח עליהם.

מירב ישראלי: אבל זה לא על מי שמוביל.

מירב ישראלי: כאן זה על מי שמוביל.

מירב ישראלי: על הדברים שלו, בוודאי יש לו אחריות.

לירון אדלר מינקה: המוביל הרי זה לאורך כל התהליך, ובכל התקנות היה אמור-לא יוביל אדם אלא אם הכלובים הם כך וכך.

מירב ישראלי: אז את חושבת שזה גורע דווקא?

לירון אדלר מינקה: אם אנחנו מצמצמים את זה רק למי ששילם?

מירב ישראלי: גם לא יוביל, זה כבר כולל איסורים גם לבעל המשק.

מירב ישראלי: בעל המשק הוא אדם, האחריות על הכלובים היא בעצם עליו, אז אולי פה אנחנו אפילו גורעים מהאחריות שלו, לפי מה שאת אומרת.

מירב ישראלי: אני חושבת שזה בא להוסיף, זאת אומרת, הוא, יש לו את האחריות שלו לפי התקנות, נגיד בנקודת הטעינה ובנקודת הפריקה, לאחד מאלה.

מירב ישראלי: מעבר לזה את רוצה להוסיף לו פה אחריות, לדעתי, גם על המוביל.

מירב ישראלי: את אומרת שהוא, יש לו גם אחריות כזאת נוספת, להסתכל מלמעלה, נגיד ככה שהמוביל פועל כמו שצריך.

מירב ישראלי: ככה אני מבינה את זה.

מירב ישראלי: אחריות נוספת.

יוסי וולפסון: לא בהכרח.

יוסי וולפסון: למשל הנושא של הורדת המים והאוכל, שזה כן באחריות שקוראת בתוך המשק, אבל לא בהכרח על ידי הבעלים של המשק.

יוסי וולפסון: הבעלים של המשק יכול להיות איזה תאגיד גדול.

מירב ישראלי: אז זה הטעם.

מירב ישראלי: אני אומרת, יש לך את ההוראות שחלות על האדם, וזה חל על מי שזה חל.

יוסי וולפסון: הוא צריך לפקח שהפועלים שלו יעשו.

יוסי וולפסון: אנחנו לא רוצים רק את הפועל, אנחנו רוצים את הבעלים של המשק שיכול לשבת בתל אביב בכלל.

מירב ישראלי: לא, אין לי בעיה.

מירב ישראלי: התקנה הזאת מתייחסת לאחריות של הבעלים, ככה כתוב, לא הפועל שלו אלא הבעלים, על המוביל.

מירב ישראלי: השאלה שלי היא – מה זה עבורו או מטעמו?

מירב ישראלי: נגיד שיש הובלה ממשק לבית שחיטה.

ישראל מסטבאום: היום בדרך כלל הדברים נעשים עבור המשחטה.

ישראל מסטבאום: הוא קבלן של המשחטה כמו הנהג.

מירב ישראלי: אוקיי, אז אני שוכרת את שירותיו הן בתמורה או הן שלא בתמורה.

מירב ישראלי: עבורו או מטעמו, אנחנו צריכים להבהיר את זה.

מירב ישראלי: זה מי שבעצם משתמש בשירותיו, הן בתמורה ובין שלא בתמורה.

מירב ישראלי: אני לא יודעת אם זה יקרה באמת לא בתמורה.

מירב ישראלי: זה בעצם לא האחריות על שני הקצוות בהכרח.

דגנית בן דב: האמת שברגע שיש פה תשלום, אני חושבת ש-עבורו נהיה נורא ברור.

מירב ישראלי: בסדר, נשאיר את זה ככה.

אלכס מילר: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הסעיף אושר.

אלכס מילר: סעיף 18 אושר.

אלכס מילר: הלאה.

מירב ישראלי: אחריות נושא משרה 19.

מירב ישראלי: (א) נושא משרה בתאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת ביצוע עבירות לפי תקנות אלה בידי התאגיד או בידי עובד מעובדיו –"נושא משרה בתאגיד" –מנהל פעיל בתאגיד, שותף, למעט שותף מוגבל, או אדם האחראי מטעם התאגיד על התחום שבו נעברה העבירה.

מירב ישראלי: (ב) נעברה עבירה לפי תקנות אלה בידי תאגיד או בידי עובד מעובדיו, חזקה היא כי נושא המשרה בתאגיד הפר חובתו לפי סעיף קטן (א), אלא אם כן הוכיח כי עשה כל שניתן כדי למלא את חובתו.

אלכס מילר: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הסעיף אושר.

אלכס מילר: סעיף 19 אושר פה אחד.

מירב ישראלי: תחילה 20.

מירב ישראלי: (א) תחילתן של תקנות 6, 7(א) עד (ח), 8, 9, 10(א)(1) עד 10(א)(3), 10(א)(6) עד 10(א)(9), 11 ו-13-ששה חודשים מיום פרסומן של תקנות אלה (להלן-יום התחילה).

מירב ישראלי: (ב) תחילתן של תקנות 4, 5, 7(ט) ו-10(ב)-שנתיים מיום התחילה.

מירב ישראלי: תחילתן של תקנות 10(א)(4) ו-10(א)(5) בתום חמש שנים מיום התחילה.

דגנית בן דב: תקנה 12 הלכה לאיבוד איפה שהוא, ותקנות 18 ו-19 שנוספו ממש לאחרונה, אז בעצם את שלושתן, את 12, 18 ו-19 צריך להוסיף לתחילה ולדעתנו אין מניעה לשים אותם ב-ששה חודשים.

מירב ישראלי: אני חשבתי ש- 18, 19 זה תחילה מיידית.

מירב ישראלי: יש תקנות שחלות מיידית, בעצם.

מירב ישראלי: אוורור למשל חל מיידית.

מירב ישראלי: אין מניעה שזה יחול מיידית, לא להגיד על זה כלום.

מירב ישראלי: לכן חשבתי שלא אמרתם שום דבר.

דגנית בן דב: לא זו הייתה הכוונה.

מירב ישראלי: מה זה 12?

דגנית בן דב: 12 זה האוורור.

מירב ישראלי: אז כן אוורור לא יחול מיידית?

מירב ישראלי: אני חשבתי שבכוונה רציתם שהוא יחול מיידית.

דגנית בן דב: אם לא מציינים, זה חל מיידית?

מירב ישראלי: כן.

דגנית בן דב: אוקיי, אז תשאירי אותם בלי ציון.

מירב ישראלי: זהו, זה מה שחשבתי.

אלכס מילר: עוד הערות לסעיף תחילה?

אלכס מילר: אין הערות.

אלכס מילר: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הסעיף אושר.

אלכס מילר: הסעיף אושר.

מירב ישראלי: טופס, לא צריך להקריא אותו, רק צריך להגיד שבאמת כמו שמיכל אמרה, זה באמת בא להקל על כל התהליך, והטופס, יש בו פרטים.

אלכס מילר: רבותיי, יש הערות על הטפסים?

אלכס מילר: אין.

אלכס מילר: תודה רבה.

אלכס מילר: סעיף 6 נשאר פתוח.

מירב ישראלי: מיכל, אני לא רוצה להכניס פה דברים - - -

מיכל סגן כהן: אני אגיד לך מהרהורי ליבי מה שבדקתי כרגע.

מיכל סגן כהן: האמת היא שהשאלה לא עלתה עד כה.

מיכל סגן כהן: בתקנות בתי שחיטה לעופות, כתוב שלא ישחט אדם עוף מחוץ לבית השחיטה.

מיכל סגן כהן: מותר לשחוט לצורך עצמי.

מירב ישראלי: אני לא יודעת אם יש, נגיד לעניין של צרכים פולחניים, יש לך אישור מיוחד לזה?

מיכל סגן כהן: זה לא מופיע.

מיכל סגן כהן: כתוב בתקנות בתי שחיטה לעופות.

מיכל סגן כהן: לא ישחוט אדם ולא ירשה לשחוט עוף, לא ימרוט ולא ירשה למרוט נוצות מעוף שחוט, וכן לא יעסוק בפעולות לוואי מחוץ לבית שחיטה.

מיכל סגן כהן: הוראה זו לא תחול על שחיטת עופות לצורך עצמי.

מיכל סגן כהן: השאלה, אם הכפרות זה שחיטה לצורך עצמי?

אלי ברמן: סליחה, לכפרות זה לא שחיטה.

אלי ברמן: כפרות זה טקס ואחרי זה נוהגים להעביר את זה למישהו לאכול את זה.

מירב ישראלי: אז זה בעצם לא חל על הנושא הזה.

מירב ישראלי: אם אני כותבת, אם הם מיועדים להמתה, בעצם מראש הם לא מיועדים להמתה, אבל הם כן מיועדים להמתה.

אלי ברמן: הם מיועדים לכפרות.

אלי ברמן: אחרי זה מביאים אותם - - -

מירב ישראלי: לא נאמר, מיועדים לשחיטה.

מירב ישראלי: נאמר מיועדים להמתה.

מירב ישראלי: כיוון שנאמר מיועדים להמתה, זה כן חל.

יוסי וולפסון: מבחינת מקורות התקנות בעיקר חשבנו על הנושא של תרנגולות בסוף דרכן בלולי הטלה, שאנחנו רוצים שימיתו אותם בלול.

יוסי וולפסון: בהתחלה בכלל זה היה הניסוח, ואחר כך אמרו, אבל לפעמים כן ממיתים אותם לצרכי מאכל והתעקשו ודרשו את זה.

יוסי וולפסון: אני חושב שפשוט אפשר להוריד את המילה בית שחיטה.

יוסי וולפסון: המטרה היא שאם ההמתה היא לא למאכל אדם, ואז צריך להעביר אותם למקום מתאים לזה.

מירב ישראלי: אז אפשר, אם הם מיועדים להמתה, למעט למאכל אדם.

מירב ישראלי: זה מה שצריך להיות.

אלכס מילר: יופי, בסדר.

אלכס מילר: אני רוצה להעלות להצבעה את כל התקנות עם סעיף 6, עם התיקון, עם הטפסים ועם הכול.

אלכס מילר: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין התקנות אושרו.

אלכס מילר: אושר פה אחד.

אלכס מילר: אני מברך אתכם על כך שבאמת הבאתם תקנות וכל הנוכחים והאורחים, שבאמת נתתם לדבר הזה לעבור במהרה.

אלכס מילר: אני מקווה מאוד שבאמת העניין של הובלה של עופות, יהיה בצורה הרבה יותר מסודרת ממה שקורה היום.

אלכס מילר: ברכות לכל העוסקים בעניין, אם זה ארגוני הזכויות ואם זה החקלאים וכמובן משרד החקלאות.

אלכס מילר: תודה רבה, הישיבה נעולה.