ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 595, 2011-07-26 09:00

כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב.

כרמל שאמה-הכהן: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

כרמל שאמה-הכהן: על-סדר היום: דווח המפקח על הבנקים בתום המחצית הראשונה של שנת 2011 על העמלות, בהתאם לחוק הבנקאות (שירות לקוחות), התשמ"א-1981.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מבצעים זאת על-פי חובה חוקה, הדיווח הוא מחויב בחוק.

כרמל שאמה-הכהן: כמובן שהנושאים שבוערים היום ומציקים לציבור ולכנסת הם ידועים: דיור, יוקר מוצרי היסוד והמזון.

כרמל שאמה-הכהן: אני בטוח שבבנקים מברכים, מסתכלים על הקוטג' בהערצה ואומרים: איך לא חשבנו על זה קודם.

כרמל שאמה-הכהן: הדוח שלך גם מראה שהעמלות בבנקים הגדולים הולכות יורדות.

כרמל שאמה-הכהן: זה דבר מבורך.

כרמל שאמה-הכהן: זה מראה שבסופו של דבר הציבור יודע לאן לתעל את התלונות שלו.

כרמל שאמה-הכהן: מצד שני, בפעם הראשונה, על-פי הדוח, זרקור מופנה לבנקים הקטנים יותר ברשימה ושם יש שונות גדולה יותר בגובה העמלות וגם פערי מול הבנקים הגדולים.

כרמל שאמה-הכהן: זה אולי מראה שכן יש מקום להגברת המודעות ללקוח לתחרות וליכולות שלו לתמחר ולהוזיל את העלויות.

כרמל שאמה-הכהן: מכאן הבמה שלך, כבוד המפקח.

דוד זקן: תודה רבה.

דוד זקן: סיכמת בתמצית את מה שאני עומד להגיד.

דוד זקן: אני מודה לך על קיום הישיבה.

דוד זקן: הדיווח אמנם הוא חובה חוקית אבל קיום הישיבה הוא לא חובה חוקית ואני מודה לך על קיום הישיבה ועל ההזדמנות להציג את הדיווח החצי שנתי על מחירי השירותים הבנקאיים.

דוד זקן: כשאני מדבר על מחירי השירותים הבנקאיים אני מדבר על שירותים בסיסיים בעו"ש, ניהול עו"ש והחזקת כרטיס אשראי.

דוד זקן: אני אציג בקצרה את עיקרי הדברים ואחר-כך, ברשותכם, סוניה בוגוסלבסקי, מנהלת היחידה לפניות הציבור ולעמלות והפיקוח על הבנקים, תציג באמצעות מצגת את הדיווח המפורט.

דוד זקן: אני רוצה להדגיש שבדיווח הנוכחי וזה מתחבר לדברי היו"ר על הרחבת המידע.

דוד זקן: בדיווח הנוכחי עשינו הרחבת המידע והעמקת המידע.

דוד זקן: הרחבנו את מספר הבנקים המדווחים, הוספנו את הדיווח על הבנקים הקטנים, למעט בנקים קטנים שלא רלוונטיים, אין להם פעילות קמעונאית רלוונטית כמו "ירושלים", "דקסיה" ו"יו-בנק".

דוד זקן: אנחנו מפרסמים מידע על כל הבנקים והוספנו גם עלות של סל אחיד בין הבנקים השונים, כדי שיהיה ניתן לעשות השוואה טובה יותר בין הבנקים.

דוד זקן: לעתיד נחשוב על הרחבות נוספות כי אנחנו חושבים שחלק מהתפקיד שלנו זה להרחיב את המידע שניתן לציבור וגם את הכלים שאנחנו מעמידים לרשות הציבור לעשות את ההשוואות ולעשות את הצרכנות הנבונה.

דוד זקן: עיקרי הממצאים: מאז הרפורמה, 3 שנים, המחירים התעריפיים לא השתנו.

דוד זקן: המשמעות היא שחיקה וירידה ריאלית במחירים התעריפים.

דוד זקן: הזכרת מחירי מוצרי חלב, אבל לא כמו רוב המחירים במשק שהתעריפים שלהם השתנו, המחירים של שירותי העו"ש הבסיסיים כמו: עמלת פקיד, עמלת פעולה ישירה, החזקת חשבון עו"ש, כרטיס אשראי, לא השתנו.

דוד זקן: בנוסף לעובדה שהם לא השתנו נמשכת הירידה על העלות בפועל להחזקת חשבון.

דוד זקן: עלות החזקת חשבון ב-5 הבנקים הגדולים, ירדה מ-15.6 שקלים ברביע הראשון של 2010 ל-15 שקלים ברביע הראשון של 2011.

דוד זקן: זאת ריאלית של 8%.

דוד זקן: המשמעות של הירידה היא הרחבת ההנחות.

דוד זקן: הבנקים נותנים יותר הנחות.

דוד זקן: הנחות הכוונה שהם גם מרחיבים את הקבוצה שמקבלת הנחות וגם מעמיקים את ההנחות.

דוד זקן: סוניה תתייחס יותר בפירוט, הבנקים נותנים הנחות לקבוצות לא חזקות: חיילים, סטודנטים וגמלאים.

דוד זקן: ממצא נוסף שאנחנו רואים והוא ממצא חשוב, הוא שונות גבוהה בין מחירי שירותי חשבון העו"ש בבנקים השונים, בין הגדולים לבין עצמם ובמיוחד בין הבנקים הקטנים.

דוד זקן: אני כן רוצה לציין את הבנקים הזולים.

דוד זקן: אני חושב שזה חשוב.

דוד זקן: מבין הבנקים הקטנים, "בנק יהב" הוא הזול ביותר מכל הבנקים, גם מבין הבנקים הקטנים וגם מכל הבנקים.

דוד זקן: "בנק יהב" הוא הבנק הזול ביותר.

דוד זקן: עלות החשבון בבנק יהב היא 3 שקלים בחודש.

דוד זקן: זה מה שהיה בפועל על פרופיל פעילות של לקוח של "בנק יהב".

דוד זקן: אם אנחנו לוקחים את פרופיל הלקוח הממוצע במערכת, אז העלות תהיה בערך 6.1 שקלים.

דוד זקן: ל"בנק יהב" יש בערך 40 סניפים מאילת עד כרמיאל בצפון.

דוד זקן: חלק מהשירותים של "בנק יהב" ניתנים גם בסניפי בנק המזרחי.

דוד זקן: כלומר, יש בנק זול.

דוד זקן: מבין הבנקים הגדולים בנק הפועלים הוא בנק זול.

דוד זקן: אצלו השירותים על פרופיל ממוצע מסתכמים ב- 12.9 שקלים.

דוד זקן: לבנק הפועלים פריסה גדולה של סניפים כך שיש אלטרנטיבות.

דוד זקן: מה שצריך לעשות זה להגביר את המודעות ולהקנות כלים לצרכנות נבונה.

דוד זקן: אנחנו עושים את זה.

דוד זקן: יש באתר האינטרנט שלו מידע.

דוד זקן: יש באתר האינטרנט מחשבונים.

דוד זקן: מספר הכניסות הוא לא כפי שהיינו מצפים.

דוד זקן: אנחנו קוראים לציבור להשתמש בכלים שאנחנו מעמידים לרשותו בהקשר הזה.

כרמל שאמה-הכהן: עשיתם קמפיין בעניין?

דוד זקן: כן.

דוד זקן: בקרוב מאוד אנחנו מתחילים בקמפיין.

דוד זקן: הקמפיין תוכנן לקיץ כי הקמפיין מכוון לבני נוער.

דוד זקן: אנחנו חושבים שהחינוך צריך להתחיל מלמטה.

דוד זקן: קמפיין הצרכנות מכוון לעכשיו כשבני הנוער בחופש הגדול ולקראת חזרתם לבית הספר.

דוד זקן: הקמפיין די גדול ואנחנו משקיעים בכך תשומות יקרות, גם של עבודה וגם תשומות כספיות.

דוד זקן: אנחנו עובדים בתיאום עם המועצה הלאומית לכלכלה וגם המועצה לכלכלה חברים במיזם הזה על הרחבת ההסברה הפיננסית בכלל ואנחנו גם מדברים על ההסברה הבנקאית.

דוד זקן: ברשותך, אעביר את רשות הדיבור.

כרמל שאמה-הכהן: לפני שאעביר את רשות הדיבור.

כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה עסקה ומתכוונת להמשיך לעסוק בכל מה שקשור לדמי ניהול ניירות ערך.

כרמל שאמה-הכהן: יש לכם עבודת מחקר שעשיתם בנושא עם השוואה בינלאומית?

כרמל שאמה-הכהן: יש המון ביקורת ציבורית על הנושא.

דוד זקן: יש השוואה בינלאומית שנעשתה בזמנו ומראה שעמלות כמו עמלת דמי ניהול ניירות ערך נגבית בחו"ל.

דוד זקן: בחלק מהמקומות בחו"ל העמלה הזאת יקרה יותר.

דוד זקן: אני רוצה לציין עוד משהו.

דוד זקן: מלבד בנק אחד, גם העמלה של ניהול ניירות ערך וקניה ומכירה לא עודכנה 3 שנים.

דוד זקן: התעריף שלה לא השתנה 3 שנים למעט בנק אחד.

דוד זקן: העמלה הזאת גם ריאלית נשחקה.

דוד זקן: צריך להבין, כשאנחנו רואים גידול בהכנסות של הבנקים מהעמלות האלה, חלק נובע מהווליום.

דוד זקן: גם מהווליום של הקנייה והמכירה וגם בגלל שהשוק הזה עולה.

דוד זקן: העמלה הזאת היא עמלה אחוזית מהסכום.

כרמל שאמה-הכהן: דמי ניהול זה לא רק על רכישה וקנייה.

דוד זקן: אני מדבר על שניהם יחד.

דוד זקן: דיברתי גם על ניהול וגם על קניה ומכירה.

דוד זקן: אבל לשאלתך הספציפית אם יש לנו עבודת מחקר עדכנית, התשובה היא שאין לנו.

כרמל שאמה-הכהן: תוכלו לייצר משהו כזה כדי שנדע אם אנחנו בכיוון.

דוד זקן: התשובה היא כן.

סוניה בוגוסלבסקי: (מציגה מצגת) אני אציג את הממצאים שלנו בצורה יותר מפורטת ותוך כדי הדברים אני אתייחס לשאלות שקיבלנו שלשלום מהמועצה לצרכנות.

סוניה בוגוסלבסקי: ככל שיש לנו מידע אשתדל להשיב על השאלות שנשאלו שם.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו עורכים השוואות ומנתחים את המגמות בשירותים הנפוצים למשקי בית.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מדברים על שני הדברים המשמעותיים, חשבון עובר ושב וכרטיסי אשראי, שהם נחשבים למוצרי היסוד בבנקאות ומשתמשים בהם בעצם כל האזרחים ובוודאי משקי הבית עצמם.

סוניה בוגוסלבסקי: בחשבון עובר ושב אנחנו מדברים על 3 עמלות מרכזיות: עמלת פעולה בערוץ ישיר.

סוניה בוגוסלבסקי: חשוב לדעת שערוץ ישיר זה לא מה שעושים באינטרנט אלא זה בעצם כל החיובים והזיכויים שמגיעים ללא מגע יד אדם.

סוניה בוגוסלבסקי: מדובר בשחקים וגם חיובים דרך המסלקה וכיוצא בזה.

סוניה בוגוסלבסקי: למשל, משכורת ודמי ביטוח לאומי אלה פעולות ישירות.

סוניה בוגוסלבסקי: פעולה מול פקיד, זה כשלקוח נמצא פרונטאלית מול פקיד.

סוניה בוגוסלבסקי: כמו כן מדובר בהשלמה לעמלה מינימאלית ועמלה להקצאת אשראי.

סוניה בוגוסלבסקי: בעצם, לקוחות בישראל משתמשים הרבה במסגרת אשראי ולכן אנחנו כוללים את זה כחלק מהשירות.

סוניה בוגוסלבסקי: חשוב לציין שהעמלות האלה מייצגות 90% מהפעולות בחשבון בנק וגם למעלה מ-90% מההכנסות בחשבון עובר ושב.

סוניה בוגוסלבסקי: לגבי כרטיסי אשראי העמלה המרכזית היא עמלת דמי כרטיס.

כרמל שאמה-הכהן: שם זה ירידה, 13%?

סוניה בוגוסלבסקי: כן.

סוניה בוגוסלבסקי: זה הכול מינוס, זאת ירידה ריאלית.

סוניה בוגוסלבסקי: לגבי העמלות המרכזיות, אנחנו מראים שהתעריפים בעצם לא עלו ולא השתנו והמחירים בפועל ממשיכים באיזו ירידה.

סוניה בוגוסלבסקי: בשנה שאנחנו מודדים באמצעות נתונים של רביע ראשון של 2010, ברביע הראשון של 2011 חלה ירידה ריאלית בכל העמלות שאנחנו בודקים אותן.

סוניה בוגוסלבסקי: זה גרף שמייצג התפתחות של סל שירותים נפוץ בחשבון עובר ושב, כולל מסגרת אשראי משנת 2007 עד שנת 2011.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו רואים מדרגה גדולה יחסית במעבר לרפורמה לעמלות ולאחר מכן ירידה זוחלת של מחירים בפועל, כשבשנה האחרונה היתה בעצם ירידה ריאלית של 8% וירידה נומינאלית של 4%.

סוניה בוגוסלבסקי: הגרף הזה מייצג את ההתפתחות של ההוצאה החודשית הממוצעת בפועל למשקי בית, כפי שהיא נמדדת בבנקים עצמם.

סוניה בוגוסלבסקי: כלומר, הפרופילים כאן מייצגים את הפרופיל האמיתי שיש ללקוח באותו בנק.

סוניה בוגוסלבסקי: בחמשת הבנקים הגדולים פרופיל הפעילות מאוד זהה ולכן בעבר הסתפקנו אך ורק בגרף זה.

סוניה בוגוסלבסקי: כשהוספנו את הבנקים הקטנים יש שם שונות גדולה מבחינת אופי הפעילות של הלקוחות.

סוניה בוגוסלבסקי: בעמודה מצד שמאל אתם רואים את "בנק פאג"י".

סוניה בוגוסלבסקי: למשל, לקוחות בנק "פאג"י" מבצעים הרבה יותר פעולות בחשבון מאשר לקוחות בבנקים אחרים ולכן היה צורך להציג את ההשוואה בין הבנקים גם על-פי פרופיל פעילות אחיד שחישבנו אותו מתוך הנתונים.

סוניה בוגוסלבסקי: חשוב לראות בגרף הזה, שבעצם לפי הפעילות האמיתית של הלקוחות, כ-90% ממשקי הבית שיש להם חשבון בנק, משלמים עבור החשבון לא יותר מ-16 שקלים, כ-15 שקלים, שזה בעצם רוב רובם של לקוחות משקי הבית.

סוניה בוגוסלבסקי: אלה הנתונים שמציגים את פרופיל הפעילות האחיד שחישבנו.

סוניה בוגוסלבסקי: פרופיל הפעילות האחיד הוא פרופיל פעיל של לקוחות.

סוניה בוגוסלבסקי: זאת אומרת, לא לקחנו פרופיל של לקוחות שממעטים בפעילות אלא פרופיל אמיתי שמייצג משק בית.

סוניה בוגוסלבסקי: יש פה 10 פעולות בערוץ ישיר ומעט פחות מפעולה אחת על-ידי פקיד.

סוניה בוגוסלבסקי: חשוב לציין שפעולות על-ידי פקיד כמעט ולא נעשות על-ידי לקוחות ולכן יש לנו פחות מפעולה אחת בחודש על-ידי פקיד.

סוניה בוגוסלבסקי: על סמך הגרף הזה ניתן אכן להשוות בין הבנקים ולהגיד מי הבנק היותר יקר ומי הבנק היותר זול כי אנחנו מנטרלים את השוני שנובע מאופי הפעילות.

סוניה בוגוסלבסקי: אפשר לראות פה שבנק יהב הוא בנק זול משמעותית בפער מאוד משמעותי לעומת יתר הבנקים.

סוניה בוגוסלבסקי: לעומת "בנק ערבי-ישראל", "איגוד", "הבנק הבינלאומי", שהם הבנקים היקרים.

סוניה בוגוסלבסקי: בין הבנקים הגדולים "בנק הפועלים" הוא הבנק הזול ביותר והבנק הבינלאומי הוא הבנק היקר ביותר.

סוניה בוגוסלבסקי: הקווים למעלה מייצגים את המחירים התעריפיים.

סוניה בוגוסלבסקי: העמודות הסגולות זה המחירים בפועל.

סוניה בוגוסלבסקי: אפשר לראות ש"בנק יהב" הוא גם הבנק הזול במחירים תעריפיים.

סוניה בוגוסלבסקי: כלומר, גם אם לקוח לא מקבל הטבה והנחה "בבנק יהב" יש להניח שהוא ישלם מחיר זול מאוד במערכת.

סוניה בוגוסלבסקי: בבנקים אחרים יש פערים גדולים יחסית כמו "בנק מסד" ו"בנק אוצר החייל".

סוניה בוגוסלבסקי: גם ב"בנק איגוד" יש פער משמעותי בין מחיר תעריפי למחיר בפועל.

סוניה בוגוסלבסקי: על-פי רוב הפער הזה נובע מזה ש"בנק מסד" ו"בנק אוצר החייל", לכל הפחות, נותנים הטבות והנחות משמעותיות, על-פי רוב למגזר מסוים.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו עוברים לדבר על כרטיסי אשראי.

סוניה בוגוסלבסקי: גם כאן יש ירידה מאז שהושקה הרפורמה בעמלות.

סוניה בוגוסלבסקי: יש ירידה הדרגתית במחירים בפועל כשבשנה האחרונה חלה ירידה ריאלית של 13%.

סוניה בוגוסלבסקי: יש שונות מאוד מאוד בתחום כרטיסי האשראי כאשר "ישראכרט" הוא הזול ביותר, זה עולה כ-4 שקלים, לעומת "כאל" ששם המחירים הם יותר יקרים.

סוניה בוגוסלבסקי: עשינו מספר פילוחים שנוגעים לשלושה כרטיסים מרכזיים שמוחזקים על-ידי משקי בית: כרטיס מקומי, בינלאומי וזהב.

סוניה בוגוסלבסקי: העמודות הכחולות מייצגות עלות של כרטיס מקומי.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו הפרדנו את הכרטיסים שמונפקים על-ידי חברות כרטיסי האשראי עצמן לעומת מחירים בכרטיסים שמונפקים על-ידי בנקים.

סוניה בוגוסלבסקי: כאן אפשר לראות שבאופן עקבי - זה לא שאין ל"לאומי כארד" כרטיס מקומי, הוא קיים רק הוא בעלות מאוד מאוד נמוכה.

סוניה בוגוסלבסקי: כרטיסים מקומיים אלה כרטיסים שמוחזקים בדרך-כלל על-ידי משקי בית במעמד סוציו אקונומי יותר נמוך.

סוניה בוגוסלבסקי: אפשר לראות שלפחות שתי חברות מציעות כרטיסי אשראי במחירים מאוד זולים למשקי בית.

סוניה בוגוסלבסקי: כאן אנחנו עוברים לכרטיסי אשראי שמונפקים על-ידי הבנקים, גם בהתאם למותג וגם בהתאם למותג שמנפיק.

סוניה בוגוסלבסקי: באופן עקבי ניתן לראות שגם הבנקים שמנפיקים כרטיסי "ישראכרט" המחירים שם הם זולים.

סוניה בוגוסלבסקי: גם ה"בנק הבינלאומי", גם "בנק המזרחי" וגם "בנק הפועלים" בעצם מציעים כרטיסים זולים של "ישרכארט".

סוניה בוגוסלבסקי: ניתן לראות את הפערים לעומת חברת "כאל".

סוניה בוגוסלבסקי: למשל, דווקא כרטיס מקומי של חברת "כאל", בדיסקונט הוא יותר יקר מהכרטיסים האחרים.

סוניה בוגוסלבסקי: אני עוברת לשלב הסיכום.

סוניה בוגוסלבסקי: כמו שאמרנו, בשלוש השנים האחרונות לא ראינו עדכוני עמלות לשירותים יסודיים במערכת הבנקאית.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו רואים ירידה בפועל במחירים של עמלות הנפוצות למשקי בית.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו פרסמנו לראשונה את הבנקים הקטנים, בעצם את כל המערכת הבנקים למעט "בנק ירושלים" ו"יו-בנק", כדי שלקוחות יוכלו לראות גם את ההשוואה ביחס לבנקים הקטנים ולכלכל את צעדיהם.

סוניה בוגוסלבסקי: הפעם, בגלל שוני בפרופיל של פעילות, אנחנו מפרסמים גם פרופיל פעילות אחיד שממש מאפשר השוואה בין הבנקים ומאפשר לקבוע מי מהזול ומי היקר בשירותים האמורים.

סוניה בוגוסלבסקי: השונות היא מאוד גבוהה ומכאן החשיבות לקרוא ללקוחות לבדוק ולהשוות ולעבור בין הבנקים במידת הצורך.

סוניה בוגוסלבסקי: יש גם שונות גבוהה במחירים של כרטיסי האשראי.

סוניה בוגוסלבסקי: במהלך התקופה האחרונה הוסכם במערכת הבנקאית על הסדר וולונטרי.

סוניה בוגוסלבסקי: רק בנק אחד שלא הצטרף להסדר הוולונטרי.

סוניה בוגוסלבסקי: ההסדר הוולונטרי יאפשר לגמלאים ולאזרחים ותיקים לקבל הטבה והנחה בעמלות פקיד.

סוניה בוגוסלבסקי: הרבה פעמים האוכלוסייה המבוגרת נזקקת לשירותים האלה יותר מאשר אוכלוסייה אחרת.

סוניה בוגוסלבסקי: בעבר, לפי חוק הבנקאות שירות ללקוח הם צריכים לבוא ולבקש את ההטבה ולהציג תעודת אזרח ותיק.

סוניה בוגוסלבסקי: "בנק לאומי" ובנק "ערבי ישראלי" מתחילת הרפורמה נתנו את ההטבה הזאת באופן וולונטרי.

דוד זקן: אוטומטי הכוונה.

סוניה בוגוסלבסקי: כן, באופן אוטומטי.

סוניה בוגוסלבסקי: הפיקוח על הבנקים פנה ליתר הבנקים כדי שגם הם יתנו את ההטבה הזאת באופן אוטומטי בהגיע לגיל מסוים.

סוניה בוגוסלבסקי: לשמחתנו, מרבית הבנקים, למעט בנק אחד, נענו להזמנה הזאת ובחודשים הקרובים הם ייערכו למתן הטבה ללא שום צורך בפנייה יזומה.

לאה ורון: מי זה הבנק שלא הצטרף?

סוניה בוגוסלבסקי: "בנק מזרחי" לא הצטרף להסדר הזה.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מעודדים מודעות למחירים, יכולת השוואה ומעבר לבנק הזול יותר.

סוניה בוגוסלבסקי: בהקשר הזה אני רוצה להתייחס לחלק מהשאלות שנשאלנו על-ידי המועצה לצרכנות.

סוניה בוגוסלבסקי: אחת השאלות היתה: האם לקוחות משווים מחירים והאם הם מבקרים באתר שלנו שאנחנו מעמידים לרשותם?

סוניה בוגוסלבסקי: חשוב לציין שנושא של מחירי השירותים מופיע בעצם בכל הקמפיינים שאנחנו מנהלים.

סוניה בוגוסלבסקי: עשינו 3 קמפיינים במהלך התקופה מאז הרפורמה.

סוניה בוגוסלבסקי: אחד נגע באופן ישי לנושא העמלות.

סוניה בוגוסלבסקי: הקמפיין השני היה על מעבר מבנק לבנק ששם נושא העמלות קיבל ביטוי מאוד חזק.

סוניה בוגוסלבסקי: ממש בימים אלה אנחנו עומדים להשיק את הקמפיין לנוער שגם שם העמלות תופסות חלק ניכר מתשומת הלב.

סוניה בוגוסלבסקי: הנתונים שקיימים אצלי הם מתחילת דצמבר 2010.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מדברים על 35,000 כניסות של הציבור לאתר הצרכני של בנק ישראל.

סוניה בוגוסלבסקי: 48,000 כניסות לאתר שעוסק במעבר לבנק לבנק, שכאמור נושא העמלות מוצג שם וישנם 7,500 כניסות למחשבונים.

סוניה בוגוסלבסקי: לגבי השאלה של המועצה לצרכנות האם אנחנו חושבים שיש יותר מעבר מבנק לבנק?

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו סבורים שהתחרות בין הבנקים לא משתקפת אך ורק בנתוני מעבר אלא גם ביכולת של הציבור לקבל תנאים יותר טובים בבנקים שלהם.

סוניה בוגוסלבסקי: נתוני המעבר זה משהו שמאוד קשה לבדוק כי אף פעם אנחנו לא יודעים להגיד אם הלקוח פתח חשבון בנק חדש כי הוא עבר מבנק אחר או שהוא הוסיף חשבון.

סוניה בוגוסלבסקי: אבל, אנחנו עושים איזה אמדן, הוא אמדן מאוד זהיר ושמרני והוא מדבר על 7%.

סוניה בוגוסלבסקי: מחקרים בעולם מדברים על 3% עד 7% כך שאנחנו נמצאים לפחות כמו בעולם ואולי אפילו קצת יותר.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו יכולים לדבר על התעוררות של הציבור ומודעות לנושא הזה גם מנתונים אחרים שמשתקפים כלפינו.

סוניה בוגוסלבסקי: קודם כל אנחנו רואים שהתנהגות צרכנית של הבנקים גוברת.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו רואים את כל מסעי הפרסום שלהם והצעות שהם מציעים ללקוחות כולל פטורים מעמלות בקמפיינים שלהם.

סוניה בוגוסלבסקי: אני גם מנהלת היחידה לפניות הציבור ומפניות של אזרחים, משאלות שהם שואלים – הם מתקשרים לפעמים לשאול באיזה בנק כדאי יותר ובאיזה בנק יותר זול.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו יכולים להגיד שבפירוש גברה המודעות של הציבור לנושאים האלה.

סוניה בוגוסלבסקי: הם יותר משווים ויותר מודעים ומן הסתם משיגים תנאים יותר חשוב.

סוניה בוגוסלבסקי: גם זאת תחרות.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו ממשיכים כמובן בפעילות האכיפה שלנו להוראות החוק.

סוניה בוגוסלבסקי: נשאלנו שאלה האם אנחנו יכולים להגיד כמה לקוחות מקבלים הטבה או הנחה בבנק וכמה משלמים את המחיר המלא?

סוניה בוגוסלבסקי: לעניין המחיר המלא, נגיד שבהשוואה בינלאומית שערכנו, גם לקוח שמשלם מחיר מלא, כלומר, כשאנחנו מתחשבים גם במחיר המלא, מחיר תעריפי, אנחנו נמצאים מתחת לממוצע העולמי.

סוניה בוגוסלבסקי: זאת אומר שגם לקוח שמשלם היום מחיר תעריפי בשירותים האלה, לא ניתן להגיד שהבנקים כיום עושקים אותו.

סוניה בוגוסלבסקי: יש בנקים יותר יקרים ויותר זולים וכמובן שחלק מהלקוחות שנמצאים בבנקים מסוימים יכולים להוזיל משמעותית את העלויות שלהם באמצעות במעבר לבנקים אחרים שהופכים להיות יותר נגישים.

סוניה בוגוסלבסקי: באופן כללי אנחנו יכולים להגיד שהרפורמה הוזילה את השירותים למשקי הבית.

סוניה בוגוסלבסקי: יכול להיות שחלק מלקוחות של בנקאות פרטית העלויות מבחינתם התייקרו מפני שבעבר הבנקים הציעו להם תנאים מפליגים באמצעות מסלולי עמלות, שסברנו שדווקא לקוחות מקרב משקי הבית סבסדו את הפעילות שלהם.

סוניה בוגוסלבסקי: כיום כל אחד משלם לפי מה שהוא עושה ולא קונה חבילות של שירותים.

סוניה בוגוסלבסקי: לגבי שיעור האוכלוסייה שזוכה להנחות והטבות.

סוניה בוגוסלבסקי: נוער זוכה לפטור מעמלות, חיילים, סטודנטים, גמלאים, וזה רק סוג מסוים של קבוצות אוכלוסיה.

סוניה בוגוסלבסקי: יש גם קבוצות אוכלוסיות אחרות, אלה שמשתייכים למועדונים גדולים כמו שירותי ביטחון וכיוצא בזה.

סוניה בוגוסלבסקי: ציבור גדול מאוד נהנה מהטבות ומהנחות.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו לא יכולים למדוד אותו במספר, אין לנו את הנתון הזה עכשיו ובוודאי שאין לנו אותו לגבי העבר, שאז גם לא אספנו את הנתונים האלה.

סוניה בוגוסלבסקי: אם יש שאלות, אשמח לענות.

אהוד פלג: תודה על הסקירה.

אהוד פלג: אנחנו מברכים על השקעת המשאבים ששמענו עליה בתחום של ההסברה לציבור, כולל הציבור הצעיר.

אהוד פלג: הודעתי למפקח על הבנקים שהמועצה לצרכנות תשמח לשתף פעולה עם בנק ישראל בנושא הזה כי הנושא של חינוך והסברה לצרכנות נבונה, המועצה לצרכנות עוסקת בו באמצעות מחלקת החינוך והמידע שלה, כולל בשיתופי פעולה עם גורמים ממלכתיים ונשמח לעשות שיתוף פעולה גם בנושא הזה שאנחנו מאוד מחשיבים אותו.

דוד זקן: גם אנחנו.

אהוד פלג: לגבי הסקירה, יש כמה שאלות שהיינו מבקשים לחדד בהם, אם יש לגביהם נתונים.

אהוד פלג: קודם כל, הפער בין העמלות התעריפיות והעמלות בפועל.

אהוד פלג: היינו רוצים לדעת איזה אחוז באוכלוסייה משלם את העמלות בפועל ואיזה אחוז באוכלוסיה משלם את העמלות התעריפיות?

אהוד פלג: האם כאשר מסרתם את הממצאים ביחס להיבטים האלה, אתם גם שכללתם את פלחי האוכלוסייה שזכו במכרזים.

אהוד פלג: למשל, התאחדות עובדי המדינה שמקבלת פטור מעמלות.

אהוד פלג: למשל, הסטודנטים שמוותרים פטור מעמלות בעקבות זכייה במכרז ולא בעקבות משא ומתן אישי.

דוד זקן: אני לא יודע שהסטודנטים זכו במכרז.

דוד זקן: לעובדי המדינה יש מכרז.

אהוד פלג: נדמה לי שגם התאחדות הסטודנטים הארצית עשתה שופינג והתקשרה עם בנק "דיסקונט".

אהוד פלג: השאלה, האם כאשר נתתם את הפערים בין המחירים בפועל והמחירים התעריפיים, הבאתם בחשבון את הנתון הזה.

אהוד פלג: אם זה לא בתוך החישוב, אז מה החישוב בהתחשב בהיבטים האלה?

אהוד פלג: דבר נוסף.

אהוד פלג: אנחנו מסכימים שאחד מהסממנים של תחרות זה לא בהכרח מעבר בנק בפועל אלא מה שנקרא "איום תחרותי" שבו הלקוח הפרטי מגיע למשא ומתן מעמדת כוח יותר משמעותית בזכות העובדה שיש לו אופציה לעבור לבנק אחר והוא יכול להציג את האופציה הזאת בפני פקיד הבנק שלו ולומר לו מה התנאים שהוא יכול לקבל ולכן להתמקח.

אהוד פלג: האם בדקתם מה שיעור הלקוחות שאכן מתמקחים עם הבנקים שלהם ובזכות ההתמקחות שלהם הצליחו להשיג תנאים משופרים, שלא במסגרת אותם ההסכמים המגזריים הגדולים כמו עובדי המדינה?

אהוד פלג: לגבי נתוני השוואה.

אהוד פלג: שמענו פה את הנתון של הכניסות למחשבון העמלות.

אהוד פלג: אנחנו מדברים על 7,500 כניסות למחשבונים מדצמבר 2010.

אהוד פלג: שמענו על נתון של 35,000 כניסות לאתר הצרכנות בכלל מדצמבר 2010.

אהוד פלג: האם הנתונים האלה, מבחינתכם, מעידים על שימוש נרחב בכלים האלה, בעיקר לגבי המחשבון של השוואת עמלות?

אהוד פלג: בשאלה יותר כללית, האם בדקתם מה אחוז הצרכנים שמשווה היום בין הבנקים השונים לעומת העבר לפני הרפורמה?

אהוד פלג: נקודה נוספת זאת השירותיות.

אהוד פלג: אחד הסממנים של תחרותיות בריאה זה מאמץ לשיפור השירות.

אהוד פלג: האם זה היבט שבנק ישראל בודק במסגרת בדיקת התחרותיות בעקבות הרפורמה?

אהוד פלג: שאלה אחרונה.

אהוד פלג: סוניה הזכירה בסוף שהרפורמה הוזילה למשקי הבית אבל לחלק מהלקוחות היא ייקרה את השירות.

אהוד פלג: בין היתר היא הזכירה שבוטלו חבילות השירותים שהיו נהוגים לפני הרפורמה.

אהוד פלג: אנחנו לא שמענו פה נתונים כמותיים.

אהוד פלג: האם אתם יכולים לומר לאיזה אחוז מהצרכנים הרפורמה ייקרה את שירותי העו"ש לעומת אחוז האוכלוסייה שעבורם היא הוזילה את שירותי העו"ש?

אהוד פלג: תודה רבה.

אהוד פלג: אלה השאלות שלהן נשמח לקבל תשובה.

סוניה בוגוסלבסקי: לגבי הפער בין עמלה תעריפית לעמלה בפועל.

סוניה בוגוסלבסקי: כמו שאמרנו, אין לנו נתונים שלפיהם אנחנו יודעים לנקוב בשיעור לקוחות שמקבלים או לא מקבלים.

סוניה בוגוסלבסקי: ציינתי ואמרתי שמגזרים נרחבים מקבלים הטבות והנחות לא בגלל שהם משתייכים לאיזה מועדון אקסקלוסיבי שזכה במכרז אלא זה כלל הציבור.

סוניה בוגוסלבסקי: זה נוער, חיילים, סטודנטים.

סוניה בוגוסלבסקי: זה לא מתפלח מגזר כזה או אחר אלא זה באמת כלל הציבור, כולל גמלאים, שזה מתייחס לאוכלוסייה מאוד נרחבת.

סוניה בוגוסלבסקי: כשאנחנו מפרסמים את הנתונים בפועל.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו לא רואים סיבה להתעלם מההנחות האלה.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו משכללים אותן, בוודאי.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו לא רואים סיבה להתעלם מהן.

סוניה בוגוסלבסקי: אם אתה לוקח את אורך החיים של אדם, אז בחלק ניכר בחייו, כשהוא צעיר, ואחר-כך שהוא נהיה מבוגר הוא פטור מהעלויות האלה.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו לא חושבים שצריך לנטרל אותן.

סוניה בוגוסלבסקי: אם תסתכל על המסך, יש לי פה שני גרפים שמדברים על הטבות והנחות שמקבלת אוכלוסייה שאינה נמנית עם קבוצות אוכלוסייה שמקבלות הטבות והנחות באופן אוטומטי אלא אך ורק מתוך פנייה לבנק או הצעות וולונטריות של בנקים במסגרת קמפיינים כאלה ואחרים.

סוניה בוגוסלבסקי: אין לי את המספר שלהם, אבל אתה יכול לראות שמדובר בפערים משמעותיים.

סוניה בוגוסלבסקי: זה אומר שגם לקוחות שלא משתייכים לשום מועדון ולשום קבוצה שמקבלת את ההטבות באופן אוטומטי, מן הסתם מנהלים איזו צרכנות נבונה כי הם מצליחים לקבל גם כאן פער ניכר.

סוניה בוגוסלבסקי: כאן זה עמלת פעולה בערוץ ישיר.

סוניה בוגוסלבסקי: זאת עמלה מאוד נמוכה וגם כאן יש פער לטובת לקוחות שלא מקבלות את ההטבות באופן אוטומטי.

שלומי דגן: רק הגמלאים מקבלים באופן אוטומטי.

סוניה בוגוסלבסקי: מה פתאום?

סוניה בוגוסלבסקי: סטודנטים, חיילים, נוער.

שלומי דגן: זה לא אוטומטי, זה כתוצאה ממשא ומתן.

סוניה בוגוסלבסקי: זה לא משא ומתן, זה משהו שכתוב בכל תעריפון של כל בנק.

סוניה בוגוסלבסקי: תיכנס לנספח הטבות של כל בנק ובכל תעריפון תראה את קבוצות האוכלוסייה שמקבלות הטבות והנחות.

סוניה בוגוסלבסקי: לגבי הכניסות לאתר.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו פועלים היום לשפר את האתר של בנק ישראל ולהנגיש אותו עוד יותר לציבור.

סוניה בוגוסלבסקי: כמובן שהיינו רוצים שהציבור יבקר הרבה יותר באתר שלנו.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו כמובן מתמודדים מול הרבה מאוד עניין אחר שיש לציבור במקומות אחרים.

סוניה בוגוסלבסקי: תפקידנו הוא להנגיש, לערוך קמפיינים, להזמין את הציבור להיכנס, להעמיד לרשותו כלים.

סוניה בוגוסלבסקי: אני לא חושבת ששיעור כניסה כזה או אחר נובע מזה שאנשים לא משווים ולא מודעים.

סוניה בוגוסלבסקי: יכול להיות שיש לציבור נושאים יותר בוערים שבהם הוא מעוניין למקד את ההשוואות שלו בשלב הזה ובתקופה הזאת.

רוברט אילטוב: ההנחה לפנסיונרים, לדוגמה, היא אוטומטית או שצריך למלא טפסים?

סוניה בוגוסלבסקי: אמרתי קודם שהבנקים נערכו וולונטרית לכך - - -

שרה זילברשטיין-היפש: זה לא נכון, זה פשוט לא נכון.

סוניה בוגוסלבסקי: היום זה לא נכון, את צודקת, אבל הם נערכים לזה במהלך החודשים הקרובים כדי שהם יקבלו את ההטבות באופן אוטומטי.

כרמל שאמה-הכהן: אני אפרד מהמפקח כי אני חייב לצאת למשרד ראש הממשלה.

כרמל שאמה-הכהן: יחליף אותו חבר הכנסת רוברט אילטוב.

שרה זילברשטיין-היפש: אני מהמשרד לאזרחים ותיקים ואני אחראית על מוקד *8840.

שרה זילברשטיין-היפש: המפקח על הבנקים, אני מקווה שאתה זוכר את הפנייה שלי אליך.

שרה זילברשטיין-היפש: בכל מקרה, כל אזרח ותיק שמודע לזכויות שלו מול הבנק נדרש להביא את התעודה ורק אז הוא יקבל.

שרה זילברשטיין-היפש: רוב הבנקים הם פשוט מתעלמים מהזכות הזאת.

שרה זילברשטיין-היפש: אפילו אם יופיע שם אדם שנראה ממש זקן, הוא לא ידע מהבנק שיש לו את הזכות הזאת.

שרה זילברשטיין-היפש: חמור מזה, היד הקלה של הבנקים על ההדק הזה של עיקולים.

שרה זילברשטיין-היפש: למרות שחל איסור חמור להטיל עיקול על קצבאות של ניצולי שואה, יש עיקול.

שרה זילברשטיין-היפש: הרבה מאוד בנקים משתפים פעולה ומעקלים קצבאות למרות האיסור שחל על פי החוק לעקל חשבונות בנקים של ניצולי שואה שמקבלים קצבאות מחו"ל ומהארץ כנרדפי נאצים.

שרה זילברשטיין-היפש: גם אזרחים ותיקים אחרים שמקבלים קצבאות מהמוסד לביטוח לאומי, שחל על זה איסור חמור לגבי עיקולים, הבנקים משתפים פעולה ומעקלים ללא בדיקה.

שרה זילברשטיין-היפש: דבר נוסף שאתם צריכים: להבין שאדם שמעקלים לו את חשבון הבנק והוא אזרח ותיק זה אומר שאין לו מזון ושתייה.

שרה זילברשטיין-היפש: אחרי הישיבה הזאת אני הולכת לישיבה של הוועדה לפניות הציבור בנושא המים.

שרה זילברשטיין-היפש: תבינו שלמי שמעוקל היום חשבון הבנק, זה גם עיקול על כל החשבונות האחרים שלו.

שרה זילברשטיין-היפש: אני מביאה את זה לתשומת לבכם.

שרה זילברשטיין-היפש: אני חושבת שהנושא הזה של העיקול – אני פונה שוב למפקח על הבנקים לעשות בדיקה מאוד רצינית על הבנקים בנושא הזה של עיקול.

שרה זילברשטיין-היפש: זה דבר חמור באופן מיוחד כי זה אומר שלאנשים אין יכולת קיום.

סוניה בוגוסלבסקי: שרה, אני אשמח להתייחס לדברים שלך משום שגם היינו בקשר עם המשרד לענייני גמלאים וגם אני ואת התכתבנו בעבר.

סוניה בוגוסלבסקי: המשרד פנה אלינו בעבר בנושא של הטבות ובעצם הלין על-כך שבעצם האזרח הוותיק צריך ליזום את הפנייה לבנק וגם להציג תעודה של אזרח ותיק.

סוניה בוגוסלבסקי: בעקבות הפניות האלה אנחנו פעלנו והעלינו את הנושא כלפי המערכת הבנקאית.

סוניה בוגוסלבסקי: כל המערכת הבנקאית, למעט בנק אחד, הסכימה באופן וולונטרי למרות מה שכתוב בחוק להיערך למצב שבו ההטבות וההנחות יינתנו באופן אוטומטי.

סוניה בוגוסלבסקי: ייקח מספר חודשים עד שהבנקים ייערכו לנושא הזה, אבל בטווח של חודשים ספורים הבנקים ייערכו.

סוניה בוגוסלבסקי: בנק לאומי וערבי ישראלי כבר היום נותנים את זה באופן אוטומטי בעצם מתחילת הרפורמה מיוזמתם וכיום יתר הבנקים מצטרפים להסדר הזה באופן וולונטרי ואנחנו שמחים שהנושא הזה ייפתר.

סוניה בוגוסלבסקי: בנושא של עיקולים חשוב להבין שהבנק לא מעקל בעצמו אלא הבנק משמש צינור להטלת עיקולים והוא פועל בעניין הזה על-פי החוק, על-פי צווים שניתנים על-ידי לשכות ההוצאה לפועל ועל-ידי עיריות ומועצות מקומיות.

שרה זילברשטיין-היפש: הוא יכול לעקל קצבאות זקנה?

סוניה בוגוסלבסקי: קצבאות זקנה פטורות מעיקול.

שרה זילברשטיין-היפש: יש גם איסור עיקול פיצויים עקב נזקי בריאות המתקבלים מחו"ל.

שרה זילברשטיין-היפש: אתם נותנים לזה יד בזה שאתם לא עוקבים אחרי זה והבנקים פשוט מעקלים קצבאות של אנשים שמקבלים בגין היותם ניצולי שואה.

שרה זילברשטיין-היפש: זה קורה במדינת ישראל, אגב.

סוניה בוגוסלבסקי: למיטב ידיעתי, הקצבאות שמקבלים נרדפי הנאצים אינן פטורים מעיקול בניגוד לקצבאות זקנה.

שרה זילברשטיין-היפש: שלחתי לכם את כל הסעיפים.

סוניה בוגוסלבסקי: בניגוד לקצבאות זקנה שמתקבלות מביטוח לאומי.

סוניה בוגוסלבסקי: קצבאות זקנה פטורות במהלך 30 יום.

סוניה בוגוסלבסקי: לאחר 30 יום אין מניעה לפי החוק לעקל אותן והבנק חייב לפי החוק.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מטפלים בתלונות שמתקבלות על זה ולא נתקלנו בהן כבר תקופה מאוד ארוכה.

סוניה בוגוסלבסקי: כל תלונה שקיבלנו בנושא של עיקול קצבאות זקנה או קצבאות ביטוח לאומי בכלל, אנחנו מטפלים בזה בצורה מאוד מחמירה.

סוניה בוגוסלבסקי: אם יש לך תלונות שאת נתקלת, אנחנו נשמח לבדוק את זה.

סוניה בוגוסלבסקי: אני לא חושבת שאפשר להגיד שזאת תופעה גורפת.

סוניה בוגוסלבסקי: צריך לבדוק את הנושא של חקיקה לגבי נרדפי הנאצים.

סוניה בוגוסלבסקי: אין אחידות בחקיקה בנושא של פטורים מעיקולים.

שרה זילברשטיין-היפש: סעיף 11 לחוק נכי רדיפות הנאצים מ-1957 כתוב בפירוש.

סוניה בוגוסלבסקי: אם יש לך דוגמה קונקרטית לזה שהבנק לא עמד, תפני אלינו.

רוברט אילטוב: אנחנו שמענו.

רוברט אילטוב: הנקודה מאוד חשובה והמפקח על הבנקים יבדוק את הדבר הזה.

רוברט אילטוב: אם יש לך דברים נוספים להעביר למפקח על הבנקים, תוכלי לעשות זאת.

צבי לביא: יש לי שאלה כצרכן שאני חוזר ומעלה אותה מהיום הראשון שהתחילה הרפורמה.

צבי לביא: המפקח הקודם היה פוטר אותי בחיוך ולא מכחיש את מה שאני אומר.

צבי לביא: אני חוזר ומרגיש ששום דבר לא השתנה.

צבי לביא: אני לקוח של כמה בנקים אבל ב"בנק איגוד" מתנהל חלק ניכר מאוד מהמחזור הכספי שלי.

צבי לביא: "בנק איגוד" מחייב אותי מאז הרפורמה בתוספת של 100% על כל פעולה שלא השתנתה, על כל סל פעולות.

צבי לביא: עד הרפורמה שילמתי פחות ב-20 שקל.

צבי לביא: היום אני משלם 42 שקלים על אותן פעולות, כולן לא באמצעות פקיד כיוון שסניף הבנק נמצא במקום שקשה להגיע אליו.

צבי לביא: זה דבר אחד.

צבי לביא: אני רואה כאן שיש פער בין מה שאתם אומרים, עמלה תעריפית לעמלה בפועל.

צבי לביא: הנייר שחילקתם אתמול לפחות לעיתונאים, הטבלה הצהובה חומה משום מה לא הופיעה כאן וכל ההבדל הזה שבין עמלה תעריפית מסתכם במשפט שאומר שבנק איגוד ו"מסד" הם באמת מהגבוהים ביותר בעניין.

צבי לביא: אף פעם אינני יודע מה זה גבוה.

צבי לביא: התשובה הסטטיסטית הזאת, שירד באחוז כזה או אחר שאתם עושים את זה כסל, זה טוב ונחמד.

צבי לביא: זה טוב בשביל יחסי ציבור - - -

דוד זקן: ברשותך, אני לא אתן לך תשובה סטטיסטית.

צבי לביא: בעניין הגמלאים.

צבי לביא: בין השאר עברתי את גיל הפרישה.

צבי לביא: אני מוצא כאן שאתם אומרים שיש בנקים שכבר נכנסו להסדר ובנקים שעומדים להיכנס להסדר.

צבי לביא: מאיפה אני ידעתי?

צבי לביא: בנק הפועלים, באופן אוטומטי, כבר נותן הנחה של 50% בעמלות לאנשים שעברו את גיל הפרישה.

צבי לביא: למה אתם אומרים ש"בנק הפועלים" רק נערך?

צבי לביא: בנק הפועלים כבר בפועל נותן את ההנחות.

צבי לביא: כשקיבלתי את ההנחה מ"בנק הפועלים" הלכתי ל"בנק איגוד".

צבי לביא: ב"בנק איגוד" יודעים כי אני לקוח של הבנק הזה למעלה מ-40 שנה.

צבי לביא: הם יודעים בדיוק בן כמה אני.

צבי לביא: אמרתי להם והם אמרו: תשכח מזה, אין דבר כזה.

צבי לביא: כפי ששרה אמרה, ההתייחסות שלכם לגמלאים לא יכולה להיות כמו שאתם מתייחסים לסטודנטים או לכל מגזר אחר שאתם מדברים עליו.

צבי לביא: לגמלאים אין התארגנויות, אין להם קבוצות לחץ.

צבי לביא: כשהם נתקלים בבעיה, הם גם לא יודעים איך לטפל בה ואין מי שיפעל בשבילם.

צבי לביא: אם לא יהיה לחץ מלמעלה, והדבר הזה נתון בקלות לסידור.

צבי לביא: לכל בנק לכל לקוח יש תאריך לידה.

צבי לביא: הבנק יודע לפחות את שנת הלידה.

צבי לביא: כפי שהבנק הפועלים נותן את ההנחה מבלי שמישהו יבקש ממנו, כמה זמן צריך להיערך לשינוי הזה.

צבי לביא: אתם קוראים לזה הסדר וולונטרי אבל את ההסדר החוקי לא מקיימים ואת הוולונטרי יש מי שמקיים ויש מי שלא.

צבי לביא: אני לא בטוח שהגמלאים יהיו ערים לעניין הזה, בעיקר אלה שמקבלים את הסכומים הקטנים ואין להם זמן כוח וידיעה.

צבי לביא: אי-אפשר להתייחס אליהם כמו לכל לקוח.

צבי לביא: את הנקודה האנושית הזאת, החברתית הזאת, יש מקום לקחת ולא במשקפיים סטטיסטיות.

דוד זקן: אני אענה בקצרה.

דוד זקן: אני לא רוצה לענות סטטיסטית, אני רוצה לענות ספציפית.

דוד זקן: אתה חושב שאתה משלם יקר ב"בנק איגוד"?

דוד זקן: יש פה נציב של בנק יהב?

צבי לביא: סליחה, "בנק יהב" לא גובה עמלות.

סוניה בוגוסלבסקי: אז תעבור לשם.

דוד זקן: אני בטוח שמיקי ישמח לקחת ממך את הפרטים ולפתוח חשבון ב"בנק יהב".

דוד זקן: אמרת שהסניף שלך ממילא לא נגיש.

דוד זקן: אני בטוח שתמצא סניפים נגישים, במיוחד אם אתה ירושלמי.

דוד זקן: אז התשובה לא תהיה סטטיסטית, היא תהיה אישית וספציפית.

דוד זקן: כמו שאתה יכול לראות בשקף הנוכחי – אני לא מתכוון לפטור אותך בחיוך, אתה גם צריך לעשות משהו ולא רק להתלונן.

דוד זקן: אנחנו מציגים את התעריפים בפועל.

סוניה בוגוסלבסקי: אתה לא צריך להיות עובד מדינה בשביל להיות ב"בנק יהב".

דוד זקן: אין לו ההסדר.

דוד זקן: ההסדר עם המדינה הוא ב"בנק דיסקונט".

דוד זקן: ל"בנק יהב" אין הסדר עם המדינה.

דוד זקן: לגבי הגמלאים.

דוד זקן: אתה צודק, צריך לתת את ההנחה באופן אוטומטי.

דוד זקן: חלק מהבנקים עושים את זה.

דוד זקן: כפי שסוניה ציינה, פנינו ליתר הבנקים לעשות את זה.

דוד זקן: כולם למעט אחד הצטרפו להסדר.

רוברט אילטוב: מי זה האחד הזה?

דוד זקן: בנק "מזרחי טפחות".

דוד זקן: זה מה שנעשה.

דוד זקן: אנחנו גם שותפים לדעתך שההנחה צריכה להיות אוטומטית והיא גם תהיה אוטומטית.

צבי לביא: רק עוד דבר אחד.

צבי לביא: אתם מדברים על מעבר מבנק לבנק.

צבי לביא: לכם זאת נראית פעולה אדמיניסטרטיבית קלה.

צבי לביא: בעבר, כשדובר ברפורמה על אפשרות המעבר, גם דובר שהבנק שאתה עובר אליו מסדיר את כל הסידורים האלה.

סוניה בוגוסלבסקי: זה קיים.

צבי לביא: זה בדיוק העניין.

צבי לביא: אני לא עובר מ"בנק איגוד" מפני שאני קשור עם כל מיני הוראות קבע עם חצי עולם.

דוד זקן: זה עולה 40 שקלים.

דוד זקן: אני באתי לשנות ואמרו לי שאני צריך להסדיר לבד את כל הדברים האלה.

סוניה בוגוסלבסקי: תלך לבנק חדש ותשאל אותו אם הוא מוכן להסדיר בשבילך.

צבי לביא: למה בנק חדש?

סוניה בוגוסלבסקי: תלך לבנק אחר שהוא לא בנק איגוד.

צבי לביא: הלכתי וזה מה שאמרו לי, שאני צריך לסדר את זה לבד.

רוברט אילטוב: לאור שתי ההערות של הדוברים האחרונים, אני רוצה שתהיה רגישות יתר בכל מה שקשור בגמלאים.

רוברט אילטוב: ישנם הרבה גמלאים שמקבלים קצבאות זקנה ושהם עולים חדשים.

רוברט אילטוב: ישנם עשרות אלפי אנשים שמתקשרים בעברית.

רוברט אילטוב: למלא טופס אחד קטן עבורם זה סרט שלם.

רוברט אילטוב: הם צריכים לחפש מי יתרגם להם ומי יעזור להם והם נפגעים כתוצאה מזה.

רוברט אילטוב: לכן חשוב שתהיה רגישות יתר והנקודה ברורה.

רוברט אילטוב: ברשותכם, אני רוצה לשמוע את נציג איגוד הבנקים, משה פרל, בבקשה.

משה פרל: אני לא חושב שיש לי הרבה מה להוסיף על הדברים שהוצגו כאן.

רוברט אילטוב: אם כבר אתה פה, אנחנו נשמע אותך.

משה פרל: אני רק יכול לנסות ולמקד את תשומת הלב של הוועדה שהמצגת שהוצגה פה והעובדות מדגישים את ההתגברות של התחרות בין הבנקים.

משה פרל: אפשר להרגיש את זה כמה שנים באופן אינטואיטיבי על בסיס הקמפיינים והמאמצים השיווקיים.

משה פרל: עכשיו יש לזה תמיכה עובדתית ואלה התוצאות.

רוברט אילטוב: מישהו רוצה להתייחס?

רוברט אילטוב: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.