ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 573, 2011-07-11 09:00

כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב לכולם, אנחנו פותחים את הישיבה הראשונה של ועדת הכלכלה להיום.

כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום הצעת חוק לפיקוח על ייצור הצמח ושיווקו, התש"ע-2010, הצעת חוק ממשלתית מ/511, וכן בקשה לדיון מחדש ודיון מחדש בסעיף 4(4) בדבר חובת מבקש היתר לשימוש בסמל נוהל משופר למסור הצהרה בדבר הרשעה בפלילים.

כרמל שאמה-הכהן: בעצם, זוהי הצעת חוק הסטנדרטים למוצרי פירות וירקות בחקלאות.

כרמל שאמה-הכהן: קיימנו כבר ישיבה אחת וכמעט סיימנו את הכנת החוק.

כרמל שאמה-הכהן: אני מקווה שהיום נצליח להשלים את החקיקה ולהתגבר על כל המחלוקות שנותרו כי מדובר בהצעת חוק חשובה.

כרמל שאמה-הכהן: היא אומנם באה ממשרד החקלאות אבל זו הצעת חוק צרכנית שאמורה להבטיח לצרכן ודאות לגבי המוצר שהוא קונה, גם לגבי בטיחות המוצר – מבחינת בריאות וכיוצא באלה – וגם מבחינת האיכות, כך שהסיווג וההפרדה בין מוצרים איכותיים פחות לאיכותיים יותר יהיו אמיתיים ומבוססים על סטנדרטים אובייקטיביים.

כרמל שאמה-הכהן: איפה עצרנו?

איתי עצמון: היו מספר סעיפים שלא אושרו.

קריאה: מה עם הרוויזיה?

כרמל שאמה-הכהן: נתחיל ברוויזיה, קודם כול.

יצחק וקנין: אדוני היושב-ראש, הייתי מבקש הערה לסדר לפני שנתחיל בהקראה.

יצחק וקנין: אני משום מה שמעתי שלגבי חלק מהדברים שסיכמנו עליהם בישיבה הקודמת, משרד החקלאות חזר בו, או משרד האוצר חזר בו.

יצחק וקנין: אני חושב שלאור הדברים האלה צריך לשקול את הדברים לעומק אם באמת אנחנו רוצים להמשיך את החקיקה הזאת.

כרמל שאמה-הכהן: מנכ"ל משרד החקלאות, במה דברים אמורים?

יצחק וקנין: החקיקה הזאת קובעת ותשית על החקלאים השקעות גדולות, ורבותי, חלק מהחקלאים לא יעמדו בהשקעות האלה אם המדינה לא תשים מצידה, מבחינתה, את אותם סכומי כסף.

יצחק וקנין: בישיבה הקודמת שאלתי את השאלה הזאת.

יצחק וקנין: משום מה, האוצר אפילו הדגיש ואמר: לא יהיה כסף לטובת החוק הזה.

יצחק וקנין: ואם לא יהיה כסף, רבותי, מישהו חושב שהחקלאים יכולים לממן את כל העלויות?

יצחק וקנין: מדובר כאן על עלויות גבוהות מאוד, רבותי – גם במיכון, גם בציוד, בהרבה דברים.

יצחק וקנין: נכון ששמעתי את מנכ"ל משרד החקלאות בישיבה הקודמת אבל אני חושב שצריך שהדברים יובהרו בצורה ברורה ולא שאנחנו נגמגם ואחרי כן נמצא את עצמנו בבור ללא תחתית.

כרמל שאמה-הכהן: אדוני המנכ"ל, בבקשה.

יוסי ישי: אין ספק שברמת החקלאים, יידרשו פה השקעות.

יוסי ישי: בכל העשורים האחרונים מאז הקמת המדינה, משרד החקלאות במסגרת חוק עידוד השקעות הון בחקלאות, תמך בהשקעות תשתית בכל הנוגע לייצוא, ולכן בכל מה שקשור בחקלאות לייצוא קיימים בתי אריזה וסטנדרטים גבוהים, חדרי קירור, ציוד מיכון.

יוסי ישי: אנחנו לא מימנו במסגרת החוק, השקעות לשוק המקומי, ואין ספק שבמסגרת החוק הנוכחי אנחנו עולים מדרגה.

יוסי ישי: אנחנו למעשה יוצרים הלימה מלאה בין תוצרת השוק המקומי לבין הייצוא.

יוסי ישי: אם עד היום הקפדנו ועמדנו בסטנדרטים גבוהים בכל מה שקשור בייצוא, החוק הזה למעשה מעתיק ומחייב את החקלאים לעמוד באותם סטנדרטים גם לשוק המקומי, וזה מחויב המציאות.

כרמל שאמה-הכהן: מה לגבי העלויות?

יוסי ישי: אנחנו מדינה מתקדמת, ולא יעלה על הדעת שאנחנו ננקוט במערכת דואלית בין יצוא לשוק המקומי.

יוסי ישי: השוק המקומי צריך להיות זהה לייצוא.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מאוד בעד.

כרמל שאמה-הכהן: מה לגבי השאלה?

יוסי ישי: אנחנו נידבר עם האוצר ונצטרך בשנים הבאות לכוון את מדיניות ההשקעות כך שהתשתית לשוק המקומי תותאם לתשתית בייצוא כדי שהחקלאים יוכלו לעמוד בסטנדרטים האלה.

כרמל שאמה-הכהן: אם אנחנו מאשרים את החוק הזה, מה רמת העלויות שתושת על חקלאי ממוצע?

מאיר פרוש: 100 מיליון שקלים בשנה.

כרמל שאמה-הכהן: נא לא להפריע.

יוסי ישי: חקלאים שמייצרים גם לשוק המקומי וגם לייצוא, לגביהם לא יהיה שינוי מבחינת ההשקעה.

יוסי ישי: חקלאים שעוסקים רק בגידול לשוק המקומי, יצטרכו לבצע שינוי והתאמה בתשתית.

יוסי ישי: בתי האריזה שלהם יצטרכו להיות משודרגים לסטנדרטים של יצוא, דהיינו - שרשרת קירור, מכונות מיון כדי שיוכלו לעמוד במתכונת המיון שמופיעה כאן בחוק, מתקני קירור - כל המתכונת, כל השרשרת בשוק המקומי צריכה להיות מותאמת לייצוא.

יוסי ישי: כל המגדלים שעד היום עסקו בשוק המקומי ולא היו להם בתי אריזה שמותאמים לעמוד בחוק הסטנדרטים, יצטרכו לעמוד.

יוסי ישי: זה לא ייעשה בשנה אחת, זה בטח יתפרס על שלוש עד חמש שנים.

יוסי ישי: אנחנו כמשרד החקלאות נכוון את מדיניות ההשקעות במינהלת ההשקעות לעניין, ואנחנו נבוא בדברים עם משרד האוצר כדי לתגבר תקציבים במינהלת ההשקעות לנושא.

יצחק וקנין: יוסי, מדובר בערך על 100 מיליון שקלים לשנה לטובת החוק הזה, ואני חושב שזה יידרש מהחקלאים.

יוסי ישי: גם אם נלך על 100 מיליון שקלים בשנה, מדובר על בין 20 ל-25 מיליון שקלים מענק.

יוסי ישי: אלה שיעורי המענק.

יצחק וקנין: נכון.

יצחק וקנין: ברור.

יוסי ישי: מאחר שהחוק הזה חשוב, גם משרד החקלאות וגם משרד האוצר יכוונו את מדיניות ההשקעות בשנים הבאות לדבר הזה.

יצחק וקנין: צריך שתהיה אמירה כזאת.

יוסי ישי: אני אומר את זה.

יצחק וקנין: האמירה הזאת לפרוטוקול.

יצחק וקנין: מה יהיה מחר עם אותו חקלאי שצריך לעבוד?

יוסי ישי: אני אומר את זה.

מעין נשר: מעין, רפרנטית חקלאות באגף תקציבים, משרד האוצר.

מעין נשר: אני רוצה להדגיש שכמובן, אין שום בעיה להידבר אבל בסיכומים שלנו עם משרד החקלאות, למשרד החקלאות יש תקציב להשקעות.

מעין נשר: הוא כמובן יכול לכוון את התקציב שיש לו כרגע להשקעות, אם יצטרך בשנים הקרובות, לנושא של החוק.

מעין נשר: אנחנו לא מתחייבים לתת תקציב נוסף על מנת לקיים.

מעין נשר: ..

כרמל שאמה-הכהן: אוקיי.

כרמל שאמה-הכהן: התשובה שלך ברורה.

מעין נשר: לתת תקציב נוסף על מנת לממש את המערך.

יצחק וקנין: נציגת משרד המשפטים, אני רוצה לשאול אותך שאלה.

יוסי ישי: אני מבקש להבהיר כאן עוד הבהרה לפני שהיושב-ראש יסכם.

יוסי ישי: הסיכומים התקציביים בינינו לבין האוצר תקפים לשנים 2010 ו-2011.

יוסי ישי: החוק למעשה אמור להיות מאושר עכשיו.

יוסי ישי: אנחנו אמרנו שהחוק ייכנס לתוקפו תוך שנה, זאת אומרת אנחנו מדברים על תקציבים לשנת 2012 ואילך.

יוסי ישי: במסגרת דיוני התקציב שמשרד החקלאות יקיים עם האוצר לשנים 2012 עד 2017, זה יהיה אחד הנושאים המרכזיים.

יצחק וקנין: יוסי, יושבת פה נציגת משרד המשפטים ואני חייב לחדד את הדברים, אני רוצה שהם ייכתבו בפרוטוקול, אני לא אומר אותם סתם.

יוסי ישי: מקובל עלי.

יצחק וקנין: מחר יבוא משרד המשפטים ויגיד: אני לא נותן לך מענקים לתוצרת מקומית, או משרד האוצר יחד עם משרד המשפטים.

יצחק וקנין: אני לא אעשה איפה ואיפה – מי שמייצר לייצוא, יקבל את אותו מענק אבל מי שמייצר לתוצרת המקומית - - -

יוסי ישי: אם אתה חושש מהחסם - - -

יצחק וקנין: ודאי שאני חושש.

כרמל שאמה-הכהן: אתה לא נותן לו לענות, חבר הכנסת וקנין.

יוסי ישי: אני רוצה לענות לך.

יוסי ישי: כל מה שנאמר כרגע, נאמר במישור התקציבי.

יוסי ישי: במישור החוקי אין בעיה בכלל.

יוסי ישי: בחוק עידוד השקעות הון יש שלוש מטרות, ובין היתר, מטרת ההתיישבות.

יוסי ישי: גם היום אנחנו מממנים השקעות, במיכון למשל, בכל הארץ.

יוסי ישי: אנחנו מממנים השקעות במטעים בכל הארץ.

יוסי ישי: אנחנו רק נצטרך פה לחדד ולהדגיש את העניין.

יוסי ישי: מבחינה חוקית אין בעיה בכלל.

יוסי ישי: בחוק עידוד השקעות הון אנחנו יכולים לממן השקעות במסגרת מה שנקרא, חקלאות מקיימת, גם באזור המרכז, ואנחנו מממנים באזור המרכז.

יוסי ישי: לא זו הבעיה.

יוסי ישי: הבעיה היא לא חוקית.

יוסי ישי: החוק מאפשר.

יוסי ישי: יכולה להיות בעיה תקציבית, אני אמרתי – ואני מוכן שזה יירשם בפרוטוקול ויחייב את משרד החקלאות ואת משרד האוצר – שהחל מ-2012, כשהחוק הזה ייכנס לתוקפו, משרד החקלאות ומשרד האוצר ירכזו מאמץ כדי לשדרג את התשתית לשוק המקומי, שתעמוד ברמה של יצוא.

יוסי ישי: מאיר יפרח: אז בוא נגמור את זה קודם, ואחר כך ניגש לחוק.

יוסי ישי: למה אתם רצים כל כך עם החוק אם זה כל כך מלא בחורים?

יוסי ישי: יש לנו ויכוח עם המשרד איפה זה יהיה, במועצה יש בפירוש התנגדות לגוף ביצועי של המשרד, שלא מאמינים בו שהוא יוכל לקיים את נושא הפיקוח במסגרת חוק מועצת הצמחים.

יוסי ישי: הלכנו לקראת העניין הזה.

יוסי ישי: כשחזרנו חזרה הם הפכו את כל הנושאים האלה, כולל נושא של פלילים שעכשיו מודיעים לי שבעקבות ההערה שלנו הנושא הזה מוסדר – ואני מברך על כך.

יוסי ישי: בי"ת, יוסי, לא היתה שום הכנה האם 100 מיליון שקלים זה מספיק, לא היתה שום עבודה בנושא, אין שום הדרכה, אין חינוך, אין שום דבר בעניין הזה מוכן - מעבר לערוץ לנושא הזה של חקיקה ואחר כך נראה שיתחילו לבוא פקחים, כמו מינהלת ההגירה והטלת קנסות, אני מרחם על החקלאי שיתפסו לו את התוצרת באמצע הדרכים, בדרך לשוק, יחרימו לו אותה, וילך לקנסות ולאגרות.

יוסי ישי: עם זה לא מתקדמים.

יוסי ישי: אני חושב שצריך להשקיע, לעשות תוכנית עבודה כמה העלויות האלה, לרכז את הנתונים שעדיין לא ריכזתם – לרכז נתונים לגבי מה אמורה להיות העלות, לקיים הדרכה, חינוך והכנת החוק לשלוש שנים, לעשות את ההשקעות המתאימות, שהשוק הסיטונאי יהיה גמור מבחינת סטנדרטים, כי אתה לא יכול לדרוש; באחיטוב עדיין ממיינים חלק בחממה, בלי קירור ובלי מזגנים את המלפפון, ולדרוש מהם, עכשיו תתחילו לרוץ עם סטנדרטים.

יוסי ישי: אני אומר לך, כבוד היושב-ראש, אני הסתובבתי בעולם, כולל משרד החקלאות שהסתובב.

יוסי ישי: מבחינת האיכות אין חוק כזה בעולם.

יוסי ישי: זה חוק מיותר, זה חוק שמישהו יוזם אותו, החקלאים לא צריכים אותו.

יוסי ישי: אני מציע לוועדה להסתובב בשוק הסיטונאי של היום לפני שמחליטים על החוק, לערוך סיור קטן בשוק הסיטונאי – לא ב"רנג'יס" ששם אין שום קשר לחוק שלנו ולמזג-האוויר שלנו מבחינת האיכויות.

יוסי ישי: לעשות סיבוב בשוק הסיטונאי, לראות איך החקלאים בשוק המקומי מייצרים בתנאים האלה תוצרת מעולה.

יוסי ישי: הבעיה היא אחר כך ברשתות, שמערבבים את התוצרת אחרי שהם קונים אותה מהסיטונאים או מהחקלאי שהגיע, אחר כך מפזרים אותה בתוך הרשת.

כרמל שאמה-הכהן: תודה.

כרמל שאמה-הכהן: אתה מתפזר מהנקודה שאנחנו מדברים עליה.

מאיר פרוש: הפיקוח, סוכם בזמנו שהוא יתחיל - - -

כרמל שאמה-הכהן: אבל אנחנו לא בנקודה הזאת.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מדברים עכשיו על הכסף.

מאיר פרוש: אני אומר שלא נעשתה שום הכנה בנושא הכסף.

כרמל שאמה-הכהן: אמרת.

כרמל שאמה-הכהן: הבנו.

מאיר פרוש: אני מציע – תשלח חזרה את משרד החקלאות לעשות עבודת הכנה לגבי עלויות, לבקש את אישור האוצר, בכתב – אני מכבד מאוד את יוסי ואני סומך על המילה שלו, אבל מחר יש שר אחר, מחר יש מנכ"ל אחר – ואני לא כל כך בוטח בכל הדיבורים האלה.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה.

כרמל שאמה-הכהן: אדוני המנכ"ל, גם לי לא ברור.

כרמל שאמה-הכהן: מה זאת אומרת נחוקק חוק ואחרי כן נדון עם האוצר?

יוסי ישי: חוק עידוד השקעות הון בחקלאות מאפשר למשרד החקלאות לממן השקעות בשיעורי מענק של בין 20% ל-25%.

יוסי ישי: השאלה היא מה מדיניות ההשקעות.

יוסי ישי: עד היום, מדיניות ההשקעות היתה עם הפנים לייצוא.

יוסי ישי: בשנים האחרונות, משרד החקלאות שינה כיוון ומדיניות ההשקעות היא מה שנקרא, לחקלאות מקיימת – שמירת סביבה, שמירת בריאות הציבור, רווחת בעלי-חיים, הגנת הסביבה.

כרמל שאמה-הכהן: בואו נכתוב את זה בחוק.

מאיר פרוש: מה זה שייך לחוק שלנו, יוסי?

כרמל שאמה-הכהן: נא לא להפריע.

כרמל שאמה-הכהן: גם קודם התחלת לדבר בלי רשות דיבור.

כרמל שאמה-הכהן: בואו נרשום את זה בחוק.

יוסי ישי: את מה?

כרמל שאמה-הכהן: את ההתחייבות שלכם, שזה יבוא מהשקעות הון – לעגן דברים בחוק.

מיכל סגן כהן: חוק עידוד השקעות הון בחקלאות, לב ליבו של החוק, שבעצם התוכנית שבה משקיעים מדי שנה היא בהתאם לתוכנית שמשרד החקלאות מגבש מדי שנה.

מיכל סגן כהן: המנכ"ל מצהיר פה שזה ייכנס לתוכנית לפי חוק עידוד השקעות הון בחקלאות, אבל אני לא יכולה לכתוב בחוק הזה הוראות שישפיעו על חוק עידוד השקעות הון בחקלאות.

מיכל סגן כהן: המשמעות היא שכל פעם שמדינת ישראל תרצה להשקיע לפי תוכנית פיתוח באיזשהו ענף, יצטרכו לכתוב את זה בחקיקה.

מיכל סגן כהן: זה דבר שהוא לא מתיישב עם הוראות החוק.

כרמל שאמה-הכהן: אז איך פותרים את הבעיה?

מיכל סגן כהן: המנכ"ל מצהיר שזה ייכנס לתוכנית העבודה.

מיכל סגן כהן: נכון?

מיכל סגן כהן: כך הבנתי.

יוסי ישי: כן.

כרמל שאמה-הכהן: בסדר, אבל זה לא על בסיס הצהרה שלו.

כרמל שאמה-הכהן: צריך פה משהו שהוא בלתי הפיך.

כרמל שאמה-הכהן: הוא היום מנכ"ל, מחר הוא לא מנכ"ל – לא שאני מקווה אבל יש מצב עולם כזה.

יוסי ישי: בהחלט כן.

יוסי ישי: יש מצב.

כרמל שאמה-הכהן: אז מה עושים?

לאה ורון: אז אולי הוא יהיה מנכ"ל האוצר...

כרמל שאמה-הכהן: אז יבוא מנכ"ל, יגיד: אני לא ישבתי בדיון הזה ואני חושב אחרת.

כרמל שאמה-הכהן: אז אנחנו נוציא פה חוק שיטיל על מישהו מעמסה כלכלית שהוא לא יכול לעמוד בה?

כרמל שאמה-הכהן: איך מקבעים ומבססים - - -

יוסי ישי: מה ההצעה של אדוני?

כרמל שאמה-הכהן: אני לא יודע, אני לא מכיר את המאטריה הזו בכלל, אני רק לא רוצה שיהיה מצב שאנחנו עושים משהו – אלא אם כן היית אומר:

כרמל שאמה-הכהן: הגישה שלי שהחקלאים צריכים לממן את הכול לבד.

יוסי ישי: לא.

יוסי ישי: בהחלט לא.

יוסי ישי: תשתית ציבורית.

כרמל שאמה-הכהן: ואז היינו דנים ושוקלים ומכריעים בזה, אבל אם יש הסכמה ויש הבנה שהחקלאים אמורים לקבל איזשהו סיוע מהמדינה בעניין הזה, איך - - -

יצחק וקנין: דרך אגב, אני רוצה להעיר פה.

יצחק וקנין: מדינת ישראל היא המדינה שנותנת סבסוד הכי נמוך, וכמעט ולא נותנת, לחקלאים.

יצחק וקנין: זו המדינה שכמעט ולא מסבסדת את החקלאות.

יצחק וקנין: תראו מה קורה באירופה – עלויות המים באירופה הן באפס אחוז לעומת מדינת ישראל.

יצחק וקנין: החקלאים היום מממנים את המים, יש לזה השלכה על המחירים שאנחנו משלמים, ומי שייקח את הטבלאות ויראה מה מקבל החקלאי בגין התוצרת שלו, מה האזרח הפשוט משלם, מי עושה את כל הרווח ואת כל ההון – זה אותם משווקים ואותם אלה שמוכרים את התוצרת החקלאית.

יצחק וקנין: זה שהכול מובן מאליו, אנחנו הולכים לשוק ורואים את כל התוצרת החקלאית, זה בזכות העבודה הקשה מאוד שהחקלאים עובדים.

יצחק וקנין: אם אני לוקח את המדינה לפני 15 שנה – היא היתה מסבסדת מעל 200, 300 מיליון סבסוד חקלאי, היום אין דבר כזה, כמעט אין סבסוד חקלאי.

יצחק וקנין: הגורם היחידי שלגביו עדיין יש סבסוד היום זה הביצה, חוק הגליל.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא פותחים עכשיו דיון מורחב.

כרמל שאמה-הכהן: האם אפשר לכתוב בחוק שהוראות חוק זה מותנות בהכנת תוכנית השקעות שתאושר?

מיכל סגן כהן: אני מוכרחה להגיד לכם – אני חוששת מהשלכות רוחב של הצהרה כזאת, כי אנחנו היום עוסקים, למשל בחקלאות יש ועדה שמינה המנכ"ל לעניין רפורמה בענף החזיריות.

מיכל סגן כהן: מחר אני אדרש בענף החזיריות להבטיח מימון מדינה כדי שהחזיריות יפסיקו לזהם את מימי מדינת ישראל.

מיכל סגן כהן: אני חושבת שאם אני מצהירה דבר כזה פה, בחקיקה כזאת, השלכות הרוחב שלה עלולות להיות כאלה שהיום לא ניתן לצפות אותן.

ד"ר סער פאוקר: אפשר להציע הצעה בנושא הזה?

כרמל שאמה-הכהן: בבקשה.

ד"ר סער פאוקר: אני, עם כל הכבוד, מצטרף לדברים שאמרה היועצת המשפטית של משרד החקלאות.

ד"ר סער פאוקר: מבחינה משפטית אני רואה קושי – למרות שאני רוצה שזה יהיה, אני רואה קושי מהותי לכתוב בחוק שזה מותנה במימון מהמדינה.

ד"ר סער פאוקר: אני מציע הצעה חלופית, ברשות היושב-ראש.

ד"ר סער פאוקר: שלשר החקלאות תהיה סמכות, באישור הוועדה הנכבדה, ועדת הכלכלה, להאריך, לדחות את מועד תחילת החוק בכל פעם בחצי שנה או בשנה.

כרמל שאמה-הכהן: ואם הוא לא יבקש להאריך?

ד"ר סער פאוקר: אם יורשה לי לסיים.

ד"ר סער פאוקר: לכתוב בחוק שהשר יעשה שימוש בסמכותו בשים-לב למידת ההיערכות של המגדלים ליישום החוק.

כרמל שאמה-הכהן: ועדיין זה תלוי בו.

ד"ר סער פאוקר: אני מסכים אבל זה יותר מוצלח.

אילן אשל: סליחה, אני רוצה להעיר הערה מהותית לגבי עצם המימון של הנושא הזה.

אילן אשל: קודם כול, גם אם משרד החקלאות יסכים ויממן 25%, מה שמותר לו בחוק להשקעות הון, עדיין המגדל מממן 75%.

אילן אשל: למרבית החקלאים – בעיקר ליותר קטנים, שמשווקים בשוק המקומי – לא יהיה את המימון, או שזה צריך להתפרס על שנים מאוד ארוכות.

אילן אשל: לכן, ללא תוכנית שמראה תוך כמה זמן ובכמה מימון אפשר לעשות את המבצע הזה – שהוא מבצע חשוב, אין לי ויכוח עליו – אני חושב שצריך לדחות את החוק עד שתהיה תוכנית כזאת.

כרמל שאמה-הכהן: תודה.

כרמל שאמה-הכהן: הבנו.

כרמל שאמה-הכהן: באיזה סעיף עצרנו?

איתי עצמון: יש מספר סעיפים שאדוני לא אישר.

איתי עצמון: בסעיף ההגדרות יש שתי הגדרות שלא אושרו.

כרמל שאמה-הכהן: ועד הסוף סיימנו?

איתי עצמון: סיימנו אבל דילגנו על מספר סעיפים.

כרמל שאמה-הכהן: נתחיל מהראשון שעליו דילגנו.

איתי עצמון: אתה לא רוצה לחזור לשתי ההגדרות שדילגנו עליהן?

כרמל שאמה-הכהן: כן, נלך לפי הסדר.

יוסי ישי: הגדרת "הנוהל הבסיסי".

כרמל שאמה-הכהן: קראנו אותו, עכשיו רק מאשרים.

יוסי ישי: לא הצבענו.

מיכל סגן כהן: ראשית, להגדרת המכירה.

מיכל סגן כהן: היתה בקשה לכתוב "למעט לצריכה עצמית".

מיכל סגן כהן: בדקנו את זה, וכפי שנסביר עוד מעט, התוספת הזאת מיותרת מאחר שצריכה עצמית – בעצם הפיקוח לעניין איכות מתחיל בשלב השיווק ולאחר המיון.

כרמל שאמה-הכהן: הלאה.

כרמל שאמה-הכהן: "הנוהל הבסיסי".

מיכל סגן כהן: " "הנוהל הבסיסי" – נוהל שנקבע לפי סעיף 3(ב) ובו קבועים תנאים בסיסיים לייצור או לשיווק צמחים.

מיכל סגן כהן: "

כרמל שאמה-הכהן: הערות להגדרה.

כרמל שאמה-הכהן: אין הערות.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד ההגדרה של "הנוהל הבסיסי"?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד הגדרת "נוהל בסיסי" נתקבלה.

כרמל שאמה-הכהן: אושר פה אחד.

כרמל שאמה-הכהן: הלאה.

איתי עצמון: הגדרת "שיווק".

מיכל סגן כהן: " "שיווק" – כלל השלבים של תהליך שיווק צמחים המיועדים למכירה לצרכנים, לרבות יבוא, מיון, אריזה, סימון, הובלה ואחסון;"

כרמל שאמה-הכהן: הערות.

מאיר פרוש: לא ברור הסעיף הזה.

יוסי ישי: הסעיף הזה בא להגדיר את המונח "שיווק".

לאה ורון: הוספתם "יבוא" ומחקתם "פרסום".

יוסי ישי: כן.

יוסי ישי: הוספנו יבוא.

יוסי ישי: שיווק זה גם יבוא.

כרמל שאמה-הכהן: הערות.

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הגדרת "שיווק", עם השינויים?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד הגדרת "שיווק", כולל השינויים, נתקבלה.

כרמל שאמה-הכהן: אושר פה אחד.

מיכל סגן כהן: "הסדרת הייצור והשיווק 3(ב) השר יקבע נוהל בסיסי, שיפורטו בו תנאים לייצור ולשיווק צמחים, לרבות לעניין בטיחות ואיכות פנימית וחיצונית של הצמחים, ובלבד שתנאים לעניין בטיחות הייצור והשיווק יהיו בהסכמת שר הבריאות; איכות לעניין סעיף קטן זה, לעניין שיווק בלבד, והחל משלב המיון;"

מאיר פרוש: למה שלב המיון?

מאיר פרוש: שלב השיווק.

אילן אשל: משלב השיווק.

אילן אשל: זה מה שסוכם.

מאיר פרוש: שלב השיווק, לא שלב המיון.

מאיר פרוש: שלב המיון זה אצל המגדל בכלל.

יוסי ישי: אני אסביר.

יוסי ישי: לעניין בטיחות, בטיחות זה למעשה בריאות ציבור, אנחנו צריכים להקפיד על השימוש בחומרי הדברה, להקפיד על שימוש בדשנים, להקפיד על שימוש במים שוליים, קולחין ואחרים.

יוסי ישי: ולכן, הבקרה והפיקוח לגבי בטיחות צריכים להיות משלב הזריעה ועד שזה מגיע למעשה לסל של הצרכן.

יוסי ישי: בטיחות – עניין של פיקוח, השקיה, או דישון, או זרעים - היא בכל התהליך.

יוסי ישי: מאידך, מה זה איכות?

יוסי ישי: זה גודל פרי, זה צבע פרי, זה בשלות פרי, זה פגיעות מכניות – אם קיימות- בפרי.

מאיר פרוש: סוכר.

יוסי ישי: סוכר, למשל, מתיקות.

יוסי ישי: כל השלב של השדה לא מעניין אותנו, מעניין אותנו רק שלב השיווק.

יוסי ישי: היכן מתחיל שלב השיווק?

יוסי ישי: זה בדיוק כמו בייצוא.

יוסי ישי: ברגע שמונח משטח שבתוכו כבר נמצאים הקרטונים של התוצרת הארוזה, זה השלב שמשם אנחנו מתחילים פיקוח על איכות.

יוסי ישי: זאת אומרת, פקח שמגיע ורואה משטח שעליו מונחת כבר התוצרת שמוכנה לצאת לשווקים – כמו בייצוא – רשאי להוציא תיבה אחת, לבחון את תכולתה ולראות שתכולתה תואמת לסטנדרט של אותה תיבה.

יוסי ישי: מכאן זה מתחיל.

יוסי ישי: לכן, בחוק כתוב שבקרת איכות מתחילה משלב המיון.

יוסי ישי: בתקנות ייאמר מה שאמרתי אני, משלב המיון, מרגע שאצווה מוכנה כבר למשלוח, כאשר הקרטונים בתוך האצווה כבר ארוזים.

יוסי ישי: זה בדיוק התהליך שאנחנו עושים בייצוא.

רענן בר-נס: ביקשנו שזה יהיה בשווקים, יוסי.

רענן בר-נס: אמרנו שזה יהיה מהשווקים והלאה, ולא במשק של החקלאי.

מאיר פרוש: ולא בדרך.

יוסי ישי: אני מסביר שוב.

יוסי ישי: זה בדיוק כמו בייצוא.

יוסי ישי: מתי מתחילה בקרת האיכות?

יוסי ישי: כאשר בבית האריזה שלך - - -

כרמל שאמה-הכהן: בייצוא כבר יש תהליך כזה?

יוסי ישי: ודאי.

כרמל שאמה-הכהן: איפה הוא מתחיל?

כרמל שאמה-הכהן: יוסי ישי: בדיוק אותו דבר.

כרמל שאמה-הכהן: ברגע שאצווה מוכנה לייצוא, היא ארוזה לייצוא, הפקח יכול להוציא, לא לפני.

רענן בר-נס: לא נכון, יוסי.

רענן בר-נס: הבקרה נעשית באשדוד או בלוד על-ידי השירותים להגנת הצומח.

מרים פרוינד: או אצלך בבית.

פנינה אורן: או אצלך בבית.

כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה בדיוק את אותו מנגנון.

יוסי ישי: בדיוק אותו מנגנון – לפרוטוקול.

יוסי ישי: אותו מנגנון בדיוק.

יוסי ישי: זה יחייב אותנו.

יוסי ישי: אותו מנגנון – ואני רוצה שיירשם בפרוטוקול כדי שאם אני לא אהיה פה מחר, שמישהו יעשה את זה.

יוסי ישי: זה בדיוק אותו דבר.

איתי עצמון: אבל אנחנו צריכים להבין מה כתוב בחוק.

איתי עצמון: האם תוכלי לחזור על הנוסח שאתם מציעים?

מיכל סגן כהן: "השר יקבע נוהל בסיסי, שיפורטו בו תנאים לייצור ולשיווק צמחים, לרבות לעניין בטיחות ואיכות פנימית וחיצונית של הצמחים, ובלבד שתנאים לעניין בטיחות הייצור והשיווק יהיו בהסכמת שר הבריאות; איכות לעניין סעיף קטן זה, לעניין שיווק בלבד, והחל משלב המיון;"

יוסי ישי: ואני אומר, תוספת שלי לפרוטוקול – שלב המיון בתקנות זהה למה שקיים בייצוא, דהיינו כאשר אצווה מוכנה למשלוח.

אילן אשל: אנחנו מבקשים שזה יהיה כתוב פה ובייצוא.

כרמל שאמה-הכהן: זה בתקנות.

מאיר פרוש: בייצוא אין בית אריזה.

מאיר פרוש: יוסי, תבהיר את הנקודה הזאת.

יוסי ישי: אמרתי לפרוטוקול – זה יהיה בדיוק כמו לייצוא, דהיינו ברגע שהסתיימה פעולת המיון והאריזה, והקרטונים בתוך המשטח כבר מוכנים למשלוח, רק אז נעשית הבדיקה, וזה יהיה בתקנות.

רענן בר-נס: יוסי, כשאתה אומר משלב המיון, זה עוד לא קרטונים.

רענן בר-נס: צריך להבהיר, אנשים לא מבינים.

כרמל שאמה-הכהן: אבל הוא הבהיר.

כרמל שאמה-הכהן: הוא אמר מה הוא מתכוון במיון.

רענן בר-נס: תשנה גם את המינוח של המיון.

רענן בר-נס: המיון זה לפני האריזה.

כרמל שאמה-הכהן: החידוד יהיה בתקנות.

כרמל שאמה-הכהן: הוא אמר בבירור, כבר כמה פעמים הוא חזר לפרוטוקול.

יוסי ישי: בדיוק, בתקנות.

יוסי ישי: אני אומר את זה על דעת היועץ המשפטי שלי, לא המצאתי את זה.

אילן אשל: אנחנו נצטרך לראות את התקנות.

יוסי ישי: כשנגיע לתקנות, אתם תהיו שותפים.

יוסי ישי: הן יאושרו על-ידי הוועדה.

יצחק וקנין: התקנות מגיעות ממילא לאישור ועדת הכלכלה.

מאיר פרוש: לא במשאיות, רק בשווקים, החל מהשווקים – כמו בייצוא.

מאיר פרוש: במדף – או ברשתות או בשווקים עצמם.

כרמל שאמה-הכהן: אולי אפשר להוסיף: בדומה לתהליך בייצוא.

יוסי ישי: לא.

יוסי ישי: זה לא מונח משפטי.

איתי עצמון: אם אפשר להבהיר לעניין השאלה שנשאלה בוועדה בנושא צריכה עצמית, כיצד הנוסח החדש נותן מענה, למען הבהרת הדברים.

יצחק וקנין: שאלה לאיתי.

יצחק וקנין: האם התקנות יובאו לאישור ועדת הכלכלה?

איתי עצמון: כן.

מיכל סגן כהן: הצמח נדרש לעמוד בשני פרמטרים – אחד לעניין בטיחות ואחד לעניין איכות.

מיכל סגן כהן: לעניין בטיחות, כל צמח – בין אם הוא לצריכה עצמית של החקלאי ובין אם לשיווק, הוא חייב לעמוד בתנאים האלה.

מיכל סגן כהן: לעניין איכות, הוא לא חייב לעמוד בתנאים.

מיכל סגן כהן: אם הוא רוצה לאכול משהו שהוא איכותי פחות או שהוא עומד מתחת לרמה הנדרשת, זכותו לאכול את זה ולהאכיל את בני משפחתו.

מיכל סגן כהן: ולכן, כתוב שהאיכות היא החל משלב השיווק והחל מהמיון.

כרמל שאמה-הכהן: תודה.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 3(ב)?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד סעיף 3(ב) – פה אחד סעיף 3(ב), כולל התיקונים, נתקבל.

כרמל שאמה-הכהן: אושר.

מאיר פרוש: אנחנו מתנגדים למהלך הזה.

איתי עצמון: הסעיף הבא בתור הוא סעיף 4, לגביו יש בקשה לדיון מחדש.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הבקשה לדיון מחדש שהקראנו בתחילת הדיון?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד הבקשה לדיון מחדש ודיון מחדש בסעיף 4(4) בדבר חובת מבקש היתר לשימוש בסמל נוהל משופר למסור הצהרה בדבר הרשעה בפלילים, נתקבלה.

כרמל שאמה-הכהן: הדיון מחדש אושר.

כרמל שאמה-הכהן: מה השינוי המוצע?

לירון אדלר מינקה: בסעיף 4(4) ביקשנו שמי שמבקש לקבל היתר לסמל בנוהל משופר יצהיר שאין לו הרשעות בפלילים.

לירון אדלר מינקה: ערכנו בדיקה נוספת עם המחלקה הפלילית, ואם אתם רוצים, גבי תרחיב.

לירון אדלר מינקה: זה משהו שאנחנו כבר לא רוצים לדרוש אותו היום.

כרמל שאמה-הכהן: למחוק את פסקה (4)?

לירון אדלר מינקה: כן.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מציעים למחוק את 4(4), את ההצהרה בדבר הרשעות פליליות.

גבריאלה פיסמן: אני מבקשת להסביר לוועדה מדוע אנחנו מבקשים למחוק את פסקה (4).

גבריאלה פיסמן: מדובר בעצם בהצהרה בדבר הרשעה בפלילים.

גבריאלה פיסמן: בערך באותו מועד שפורסמה הצעת החוק ב"כחול", פורסמו במקביל המלצות של ועדת קנאי, ועדה לבחינת חוק המרשם הפלילי.

גבריאלה פיסמן: על-פי המלצות הוועדה, בקשה של מעסיק או של אדם אחר לקבל מידע פלילי בדרך של תצהיר, מהווה עבירה פלילית שהעונש עליה הוא שנתיים מאסר, כך שבעצם הסעיף הזה כשלעצמו הוא עבירה פלילית.

גבריאלה פיסמן: לפיכך, מוצע למחוק את הסעיף.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד מחיקת 4(4)?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד הבקשה למחוק את סעיף 4(4) נתקבלה.

כרמל שאמה-הכהן: המחיקה אושרה פה אחד.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף הבא.

איתי עצמון: הסעיף הבא הוא סעיף 12.

כרמל שאמה-הכהן: כולו לא הוצבע?

איתי עצמון: כולו לא הוצבע.

כרמל שאמה-הכהן: מה היתה הבעיה שם?

כרמל שאמה-הכהן: מפקחים ומשרד הבריאות.

כרמל שאמה-הכהן: האם סגרתם את הפינה הזאת?

מיכל סגן כהן: כן.

מיכל סגן כהן: אני אקריא עם התיקון שאנחנו מבקשים להכניס: השר רשאי להסמיך מפקחים מבין עובדי המדינה, ופה אנחנו נוסיף:

מיכל סגן כהן: בהסכמת השר שהעובד נמנה מבין עובדי משרדו.

איתי עצמון: אני שואל את משרד המשפטים האם התוספת הזאת נחוצה, אם היא נהוגה בחקיקה, כי יש לנו מספר דוגמאות בחקיקה – למשל, בחוק תכנון משק החלב נקבע שהשר מסמיך מפקחים מבין עובדי המדינה, ולא נאמרה התוספת הזאת.

גבריאלה פיסמן: באופן כללי, הנוסח המקובל הוא מבין עובדי המדינה.

גבריאלה פיסמן: אין מניעה, אם משרד ממשלתי מבקש, שזה יהיה בהסכמת השר הספציפי.

איתי עצמון: שאלה אם זה לא נושא שקשור כבר לתהליכי עבודה פנימיים בתוך משרדי הממשלה, והשאלה אם יש צורך לכתוב את זה במפורש כאן.

לירון אדלר מינקה: משרד הבריאות מאוד ביקש שנכניס את זה.

לירון אדלר מינקה: באופן עקרוני, הרי אפשר לדרוש את ההסכמה הזאת גם בלי שזה כתוב בחוק, ואני בטוחה שיעשו את זה בתיאום, אבל אם משרד הבריאות עומד על זה, מבחינתנו אין מניעה.

איתי עצמון: אם תוכלי לחזור על הנוסח שאתם מבקשים.

מיכל סגן כהן: השר רשאי להסמיך מפקחים מבין עובדי המדינה, בהסכמת השר שהעובד נמנה על עובדי משרדו, לשם פיקוח על ביצוע הוראות חוק זה.

כרמל שאמה-הכהן: זה כל השינוי?

מיכל סגן כהן: השינוי היחידי זה "הסכמת השר שהעובד נמנה על עובדי משרדו".

מאיר פרוש: יוסי, ביקשנו את החוק הזה לעשות בתיאום.

מאיר פרוש: שמשרד החקלאות יחליט שגם מבין עובדי מועצת הצמחים – זה גם גוף משותף למדינה – שתהיה אפשרות שמתוכם גם יהיו פקחים, לא רק מינויים פוליטיים בתוך המשרד, להחזיר את רשות הפיקוח בדלת האחורית.

מאיר פרוש: יש לנו כבר ניסיון בעניין הזה, של 40 עובדי פיקוח מתקציב פתוח כדי להסדיר נושאים אחרים.

מאיר פרוש: מועצת הצמחים זה גוף וזרוע ביצועית של המשרד, חשוב גם לגבי עובדיה, לפחות שליש מתוכם שיהיו גם עובדי המועצה, זה גוף משותף.

מאיר פרוש: יושב-ראש המועצה הוא ממונה על-ידי המשרד, מנכ"ל מועצת הצמחים עובד בשיתוף מלא עם המשרד, ומועצת הצמחים, יושבים בה כל הגופים – גם חקלאים, גם סיטונאים, גם המשרד וכל הגורמים האחרים, גם צרכנות, אני חושב שלא צריך לפסול עובדים ממועצת הצמחים.

רענן בר-נס: ויש היום צוותים כאלה שעובדים בשיתוף עם כל המוסדות.

לירון אדלר מינקה: באופן עקרוני, לתת סמכויות פיקוח – וסמכויות הפיקוח פה הן סמכויות פיקוח רחבות – אנחנו בדרך כלל לא נותנים בקלות להרבה תאגידים סטטוטוריים, צריך לבדוק את העניין הזה יותר לעומק.

אילן אשל: - - - זה לא בקלות.

לירון אדלר מינקה: באופן עקרוני הבנו שהנושא הזה סוכם, אבל בכל אופן מדובר פה על הרבה מגדלים שצריכים לפקח בעצם על חבריהם ועל עצמם, זה יוצר המון קשיים, וסמכויות הפיקוח פה הן מאוד רחבות.

כרמל שאמה-הכהן: הבנתי.

רענן בר-נס: זה לא מגדלים, זה עובדי מועצה.

רענן בר-נס: ישנם היום אנשים כאלה.

מאיר פרוש: זה עובדי מועצה, זה לא מגדלים.

מאיר פרוש: עובדי מועצת הצמחים היום הם לא מגדלים, הם עובדים שכירים לכל דבר.

מאיר פרוש: ולהיפך, מגדלים לא עובדים במועצת הצמחים אלא עובדים כמו שעובדים במשרד החקלאות.

מאיר פרוש: למה לפסול אותם?

גבריאלה פיסמן: מבחינת מתן סמכויות שלטוניות לעובדים שהם חלקם אנשים פרטיים, כמו עובדי המועצה, יש עם זה הרבה קשיים משפטיים.

כרמל שאמה-הכהן: זה ברור לי.

גבריאלה פיסמן: יש תנאים שקבעה הפסיקה להפעלת סמכויות על-ידי גורמים שלטוניים בלבד, או שיש להם זיקה שלטונית, ודין משמעתי.

גבריאלה פיסמן: אנחנו צריכים לבדוק את הנושא הזה, לא בטוח שכל התנאים האלה מתקיימים, וכרגע אנחנו מבקשים שלא לדון בזה.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 12(ב), מי בעד?

איתי עצמון: (א).

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 12 בכלל.

לאה ורון: לא, יש את סעיף 12(ב) (1).

איתי עצמון: וגם (ג).

איתי עצמון: כל סעיף 12 לא אושר.

כרמל שאמה-הכהן: כן, אבל אין שם שינויים.

איתי עצמון: צריך לקרוא אותו.

כרמל שאמה-הכהן: הקראנו אותו, לא?

רענן בר-נס: אתם מובילים לכך שאנחנו בסוף נהיה אנטי החוק הזה ולא נשתף אתכם פעולה בכלל, זה מה שיהיה בסוף.

רענן בר-נס: אתם עושים הכול שאנחנו נהיה אנטי החוק הזה ולא נשתף אתכם בסוף פעולה בכלל, תנהלו אותו לבד.

אילן אשל: חקלאים לא יוכלו לחיות במדינה בצורה הזאת.

מאיר פרוש: אתם רוצים, תעשו את החוק הזה בלעדינו, ותחפשו גם את המגדלים, על מי לפקח.

אילן אשל: בשביל מה אתם צריכים את המגדלים בעניין הזה?

מאיר פרוש: אתם מנצלים מצב שבו מנכ"ל מועצת הצמחים לא נמצא, היועץ המשפטי של המועצה לא נמצא, ואתם מוציאים פה מגדלים, כשאנחנו צריכים לשמור על המגדלים כדי שלא תהיה איזו אכיפה לא הגיונית או עבודה לא הגיונית.

מאיר פרוש: אנחנו רוצים בהצלחת החוק.

מאיר פרוש: החוק הזה הוא לא כל כך עבורנו, זה רק משא עלינו.

מאיר פרוש: זה לצרכנות מיותרת, זה חוק פופוליסטי שלא צריך אותו בכלל.

מאיר פרוש: אנחנו הולכים אתכם אבל אתם מנסים כל הזמן לבטל את המגדלים ולשים עליהם רק קנסות וסידורים לא הגונים.

מאיר פרוש: ככה לא מתנהל משרד מול זרוע ביצועית שלו.

מאיר פרוש: לא רוצים, תבטלו את מועצת הצמחים.

אילן אשל: יותר מזה.

אילן אשל: החוק לא יתקיים אם לא יהיה שיתוף פעולה של המגדלים, ואנחנו רוצים שיתוף פעולה.

אילן אשל: בצורה הזאת, חבל על הזמן.

כרמל שאמה-הכהן: משטרת ישראל.

להב קניזו: אדוני היושב-ראש, עורך-דין נירית להב קניזו מהייעוץ המשפטי במשטרה.

להב קניזו: כאמונים על שלום הציבור וביטחונו, אנחנו מתנגדים להענקת סמכויות פליליות, כי סמכויות הפיקוח שאנחנו מדברים עליהן הן כוללות סמכויות פליליות של חקירה, של חיפוש, של תפיסה.

להב קניזו: אנחנו לא חושבים שמתאים לתת אותן לאנשים פרטיים שהם לא כפופים לדין משמעתי, שאין להם זיקה שלטונית.

אילן אשל: זה משטרה.

אילן אשל: משטרה.

להב קניזו: ולכן אנחנו מתנגדים להעניק אותן לחברי המועצות ועובדיהן.

רענן בר-נס: את יודעת שהיום זה בידי המועצה?

יצחק וקנין: סליחה, את מכירה מה שקורה בפועל?

יצחק וקנין: בפועל, את יודעת מה קורה היום?

להב קניזו: כן.

יצחק וקנין: אז אני אומר לך באחריות – היום יש פיקוח שעובד באותה צורה, כל השנים עבד – על-ידי מועצת הלול.

יצחק וקנין: הפיקוח הזה קיים.

יצחק וקנין: הרי זה לא דבר חדש.

להב קניזו: יש מצבים שבהם ניתנות סמכויות פליליות לגופים שאין להם זיקה ישירה לשלטון המרכזי, תוצר של חקיקה מאוד ישנה שאנחנו מנסים לשנות אותה, מתוך ראייה כוללת של פיזור הסמכויות האלה בקרב אנשים שלא מתאים שהסמכויות יהיו בידיהם.

להב קניזו: למיטב ידיעתי, הסמכויות שקיימות בידי המועצה הן סמכויות פיקוח, הן לא סמכויות אכיפה פליליות, ועם פיקוח שהוא לא מחיל אכיפה פלילית אין לנו התנגדות, אנחנו לא נכנסים לעניין הזה.

רענן בר-נס: אבל החוק הוא חוק מדינה, אנחנו קיבלנו אותו מהמדינה.

ד"ר סער פאוקר: אני רוצה להפנות את הוועדה הנכבדה.

ד"ר סער פאוקר: היתה ישיבה אצל שר החקלאות הקודם לפני קרוב לשנה, נדמה לי ב-17 במרס 2010.

ד"ר סער פאוקר: הפתרון שהציע השר הקודם היה איזושהי פשרה שאומרת שהחוק יסמיך את השר, בתנאים מסוימים, להסמיך גם פקחים מבין עובדי מועצת הצמחים.

ד"ר סער פאוקר: הסטנדרט יהיה עובדי המשרד, אבל השר יהיה רשאי להסמיך בתנאים מסוימים, באישור המשטרה ובסייגים מסוימים, גם פקחים מטעם מועצת הצמחים.

ד"ר סער פאוקר: שלא תהיה פסילה גורפת של הגוף הזה שנקרא מועצת הצמחים ושתהיה בחינה פרטנית וחריג שבו השר יוכל לעשות את זה, כאשר הדבר הזה יהיה אפשרי ולא יסתור את הדברים שאמרה נציגת המשטרה.

לירון אדלר מינקה: הדברים האלה לא תואמו עם שאר המשרדים.

לירון אדלר מינקה: השר, אני מבינה שהוא התחייב, אבל זה לא היה בתיאום.

ד"ר סער פאוקר: לא אמרתי שהוא התחייב, אמרתי שהיתה ישיבה.

לירון אדלר מינקה: הוא אמר דברים.

לירון אדלר מינקה: זה לא היה בנוסח ה"כחול", זה לא תואם עם שאר משרדי הממשלה, וכאמור, העמדה שלנו נשארת.

רענן בר-נס: כבוד היושב-ראש, כל החוק הזה, התשתית שלו נבנתה כך שמועצת הצמחים עם אנשי השירותים להגנת הצומח בנינו ביחד את הסטנדרטים, הם לבד לא יכולים לעשות את זה.

רענן בר-נס: אם אנחנו לא משתפים איתם פעולה, לא יהיה הדבר הזה, הם לא יגיעו לכלום.

רענן בר-נס: אנחנו חוזרים ומבקשים – תעשו את זה מתואם איתנו, אל תעמידו את זה כמשטרה.

רענן בר-נס: היום אנחנו עושים לבד את כל הפיקוח.

רענן בר-נס: אנחנו עושים את זה לבד היום, בלי משטרה, בהבנה עם המגדלים.

רענן בר-נס: אתם רוצים להפוך את היוצרות, לכפות את זה בכוח של משטרה.

רענן בר-נס: זה חוטא חטא ענק לכל הסיטואציה הנוכחית שהמגדלים מבינים.

רענן בר-נס: זה חוק שאנחנו גם צריכים אותו, אנחנו לא מתנגדים לו, אבל הצורה הזאת תביא את ההיפך.

להב קניזו: אני רוצה להבהיר.

להב קניזו: לא מדובר על אכיפה של המשטרה בחוק הזה.

כרמל שאמה-הכהן: ברור.

כרמל שאמה-הכהן: נא להשלים את ההקראה של סעיף 12.

מיכל סגן כהן: "12(ב) לא יוסמך מפקח לפי הוראות סעיף קטן (א), אלא אם כן התקיימו בו כל אלה: משטרת ישראל הודיעה, לא יאוחר משלושה חודשים מפניית השר אליה, כי היא אינה מתנגדת להסמכתו למפקח מטעמים הנוגעים לשלום הציבור ובטחונו, לרבות בשל עברו הפלילי; הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי חוק זה, כפי שהורה השר בהסכמת השר לביטחון הפנים, ובלבד שההכשרה לעניין בטיחות הייצור והשיווק של צמחים תהא כפי שהורה שר הבריאות; הוא עומד בתנאי כשירות נוספים, ככל שהורה השר, בהסכמת השר לביטחון הפנים.

מיכל סגן כהן: (ג) הודעה על הסמכת מפקח לפי סעיף זה תפורסם ברשומות.

מיכל סגן כהן: "

איתי עצמון: שאלה לגבי פסקה (2).

איתי עצמון: האם ההכשרה שמורה עליה שר הבריאות, גם היא טעונה הסכמה של השר לביטחון הפנים?

גבריאלה פיסמן: לא.

גבריאלה פיסמן: השר לביטחון הפנים מתערב בהכשרה שהיא בתחום המומחיות שלו.

איתי עצמון: סמכויות יותר שיטוריות?

גבריאלה פיסמן: סמכויות, לא הידע המקצועי.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 12, עם השינויים שהוכנסו?

יצחק וקנין: אני נגד הסעיף הזה.

יצחק וקנין: אם לא יגיעו להסכמות, אני מתנגד לסעיף.

רענן בר-נס: יוסי, אתה יודע את המצב, אל תטעו פה.

רענן בר-נס: אתה יודע הכול, הרי אתה יודע איך אנחנו פועלים.

יוסי ישי: פתחתי את הפה?

יוסי ישי: לא פתחתי את הפה.

יוסי ישי: היושב-ראש חושב.

כרמל שאמה-הכהן: את ההצבעה בסעיף הזה נקיים בסוף הדיון.

כרמל שאמה-הכהן: מהו הסעיף הבא?

איתי עצמון: יש לי איזושהי הבהרת נוסח לגבי סעיפים 13 ו-14, שעניינם סמכויות פיקוח ואכיפה והזדהות מפקחים.

איתי עצמון: אדוני, אתה הסמכת אותי לבדוק עם משרדי הממשלה מה הנוסחים המקובלים בחקיקה בנושא של הזדהות מפקח, רציתי לקבל איזושהי הנחיה מהוועדה.

איתי עצמון: יש כמה דוגמאות.

איתי עצמון: יש דוגמה שמחייבת מפקח לענוד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו; יש חובה על מפקח למלא את תפקידו כאשר הוא לבוש במדים שאינם נחזים כמדי משטרה.

איתי עצמון: השאלה מה עמדת הממשלה בנושא הזה.

לירון אדלר מינקה: באופן עקרוני אנחנו הגענו להסכמה שהזדהות פה תהיה באמצעות תג זיהוי.

לירון אדלר מינקה: אציין פה לפרוטוקול שבאופן עקרוני, בדברי חקיקה חדשים יש גם דרישה למדים.

לירון אדלר מינקה: כאן, העניין הוא שמשרד הבריאות שותף לחוק הזה.

לירון אדלר מינקה: עד היום, למפקחים של משרד הבריאות אין מדים.

לירון אדלר מינקה: העניין של להכניס פה דרישה של מדים, בעצם אגב חוק אחר, היתה משהו שהמשרד כרגע לא יכול היה להיערך לו.

לירון אדלר מינקה: בכל אופן, משרד הבריאות אמר לנו שמחוץ לחוק הם מנסים לקדם את העניין הזה במשרד, שתהיה חקיקה חדשה של משרד הבריאות וכן תהיה היערכות של מדים, אז אנחנו גם נתקן אולי את החוק הזה בהקשר הזה.

לירון אדלר מינקה: משרד הבריאות, גם בלי קשר לחוק, התחיל איזושהי עבודה במשרד לגבי עניין של מדים, אבל בחוק, מה שנכתוב כרגע זה שתהיה הזדהות באמצעות תג זיהוי ושהמפקח יפעיל את סמכויותיו לאחר שהזדהה.

איתי עצמון: לאחר שהזדהה בהצגת תעודה?

גבריאלה פיסמן: תג זיהוי ותעודה חתומה.

לירון אדלר מינקה: לאחר שהזדהה בתג זיהוי ותעודה חתומה המעידה על סמכויותיו, כפי שכתבנו פה.

איתי עצמון: כלומר, כמו שהחליטה הוועדה, לגבי סעיף 13: רשאי המפקח, לאחר שהזדהה, ואז אנחנו נפנה לסעיף 14, לאחר שהזדהה לפי סעיף 14, וסעיף 14 יקבע את חובת ההזדהות כפי שציינת.

לירון אדלר מינקה: כן.

לירון אדלר מינקה: תג זיהוי ותעודה חתומה המעידה על תפקידו וסמכויותיו.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 15.

איתי עצמון: סעיף 15 טרם אושר, אני ביקשתי לבדוק האם החלטת גוף בקרה לפי סעיף 8 היא בעצם החלטה במובן הרחב של המילה, כלומר גם פעולות שנוקט גוף בקרה לשם פיקוח, ואני מבין גם ממשרדי הממשלה, שהמונח "החלטה" כאן הוא במובן הרחב, כלומר כולל גם פעולה.

איתי עצמון: זה השגה בעצם על כל פעולה של גוף הבקרה לפי סמכויותיו שנתונות לו בהתאם לסעיף 8.

מיכל סגן כהן: אמת.

לירון אדלר מינקה: כן.

כרמל שאמה-הכהן: סיימנו את כל הסעיפים.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 15?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד סעיף 15 – פה אחד סעיף 15 נתקבל.

כרמל שאמה-הכהן: אושר.

כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא את סעיף 21.

מיכל סגן כהן: "21(א) נושא משרה בתאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן כדי למנוע ביצוע עבירות כאמור בסעיף 20 בידי התאגיד או בידי עובד מעובדי התאגיד; המפר הוראה זו, דינו – קנס כאמור בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין; לעניין סעיף זה, "נושא משרה בתאגיד" – מנהל פעיל, שותף, למעט שותף מוגבל, או בעל תפקיד האחראי מטעם התאגיד על התחום שבו נעברה העבירה.

מיכל סגן כהן: "

לירון אדלר מינקה: צריך להיות סעיף 61(א)(1), בהתאם למה שעשינו בסעיף 20.

איתי עצמון: נכון.

קריאות: נכון.

מיכל סגן כהן: "(ב) נעברה העבירה לפי סעיף 20 בידי תאגיד או בידי עובד מעובדי התאגיד, חזקה היא כי נושא המשרה בתאגיד הפר את חובתו לפי סעיף קטן (א), אלא אם כן הוכיח כי עשה כל שניתן כדי למלא את חובתו.

מיכל סגן כהן: "

כרמל שאמה-הכהן: מה השינוי?

איתי עצמון: שינוי בסכום הקנס.

איתי עצמון: סכום הקנס יהיה כמו הסכום הקבוע לגבי מי שעבר את העבירה.

יוסי ישי: 14,400.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הסעיף, עם השינוי?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד סעיף 21 – פה אחד סעיף 21 נתקבל.

כרמל שאמה-הכהן: אושר פה אחד.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 22.

כרמל שאמה-הכהן: מיכל סגן כהן: "22(א) השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו, לרבות - קביעת תנאים לאישור גוף בקרה, ובכלל זה לעניין הרשעות קודמות, דרישות השכלה וניסיון של מבקש האישור ועובדי גוף הבקרה, אישור סמלו, נהלי עבודתו, התליית אישורו או ביטולו; דרכי הגשת בקשות; בהתייעצות עם שר הבריאות – תנאים לאישור מעבדות; קביעת אגרות בעד שירות שנותנת המדינה לפי חוק זה, לרבות בעד בקשה להיתר, ובקשה לאישור גוף בקרה; גביית תשלומים בשל הוצאות שהוציאה המדינה לפי חוק זה.

כרמל שאמה-הכהן: (ב) תקנות לפי חוק זה, לעניין קביעת הנוהל הבסיסי או נוהל משופר, יותקנו בהתייעצות עם מועצת הצמחים כמשמעותה בחוק מועצת הצמחים (ייצור ושיווק), התשל"ג-1973, ובלבד – שתקנות כאמור הנוגעות לבטיחות הייצור והשיווק של צמחים – יותקנו בהסכמת שר הבריאות; שתקנות כאמור הנוגעות לשיווק של צמחים – יותקנו בהתייעצות עם שר התעשיה, המסחר והתעסוקה.

כרמל שאמה-הכהן: (ג) תקנות לפי סעיף קטן (א)(1)(4) ו-(5) יותקנו באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.

כרמל שאמה-הכהן: "

כרמל שאמה-הכהן: הערות.

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 22?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד סעיף 22 – פה אחד סעיף 22 נתקבל.

כרמל שאמה-הכהן: אושר פה אחד.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 27, בבקשה.

מיכל סגן כהן: "27.

מיכל סגן כהן: בחוק מועצת הצמחים (ייצור ושיווק), התשל"ג-1973, בסעיף 29, פסקאות (2), (3) ו-(13) – בטלות.

מיכל סגן כהן: "

כרמל שאמה-הכהן: הערות.

מאיר פרוש: הסבר בבקשה.

מיכל סגן כהן: אותם סעיפים שאנחנו מבקשים לבטל בחוק מועצת הצמחים הם הסעיפים המקבילים לסמכות להורות את מה שהחוק הזה קובע.

מיכל סגן כהן: מאחר שהחוק הזה מסדיר את כל נושא האיכות והסטנדרטים, אין שום צורך בקיום הסעיפים האלה בחוק מועצת הצמחים.

רענן בר-נס: אני מבקש להתייחס.

רענן בר-נס: חוק מועצת הצמחים אושר לפני חמש שנים כאן בכנסת.

רענן בר-נס: בחוק הזה, השר נתן למועצה – שהיא גוף מבצע של המשרד – סמכויות 1, 2, 3 ו-4.

רענן בר-נס: אנחנו פועלים בלי לחכות ליוזמת המשרד ליצירת סטנדרטים ולקדם את זה.

רענן בר-נס: היום מרוקנים את החוק שניתן לנו על-ידי המדינה מתוכן, ומעבירים אותו למשרד.

רענן בר-נס: אני אומר לכם שזה הוצאת המגדלים מהעניין של קידום בריאות.

רענן בר-נס: אתה מוציא את המגדלים והופך את זה, עכשיו אנחנו צריכים רק לדאוג שהמשטרה לא תתפוס אותנו.

רענן בר-נס: התהפכו היוצרות לגמרי.

רענן בר-נס: אנחנו היינו אלה שעבדנו והשקענו מיליונים מכספנו לחומרים חיוביים ולמניעת ריסוסים – הכול אנחנו.

רענן בר-נס: היום התהפך הגלגל, אני רק צריך שהם לא יתפסו אותי.

רענן בר-נס: ואני יכול לרסס ואני אהיה חכם – שלא יתפסו אותי.

רענן בר-נס: אין יותר אחריות שלי, אני צריך רק שהמשטרה לא תתפוס אותי.

רענן בר-נס: ועכשיו – שוטרים וגנבים.

מיכל סגן כהן: השארת הסעיפים האלה תיתן בעצם סמכות כפולה ותבלבל, ואין לטעמנו שום אפשרות להשאיר אותם בחוק הזה.

מאיר פרוש: למה לא חשבתם על זה כשקיימתם את החוק במועצת הצמחים?

מאיר פרוש: מה, אז לא חשבו על חוק סטנדרטים, רק עכשיו נזכרתם?

אילן אשל: השכל השתנה בחמש שנים.

רענן בר-נס: ישבתם איתנו, גם סיכמנו דברים, שיניתם את הכול היום.

מאיר פרוש: - - - חוק מועצת הצמחים שהחזרתם אותם לאחר שגמרו עליה והרסו אותה, ולא חשבתם שבחקיקה החדשה, כשחוקק החוק, שיש סטנדרטים וזה חופף?

מאיר פרוש: מה קרה עכשיו?

מיכל סגן כהן: אני הייתי מציעה לא להיכנס לזה כי חלק מהסעיפים שאתה מדבר עליהם קבועים בחוק החל משנת 73', ביום שקבעו את החוק.

כרמל שאמה-הכהן: ליועץ המשפטי יש הערה, בבקשה.

איתי עצמון: אני רוצה להסב את תשומת לב הוועדה לכך שגם לאחר התיקון שמבקש כאן משרד החקלאות לעניין מחיקת פסקאות (2), (3) ו-(13), יש עדיין פסקאות נוספות בסעיף 29 - שעניינו סמכות המועצה לקבוע כללים - יש כאן פסקאות שיכולות ליצור כפילות עם התקנות בנושא נוהל בסיסי ונוהל משופר.

איתי עצמון: למשל, אני מפנה את תשומת לב הוועדה לפסקה (10) – סדרי הפיקוח על הסחר בצמחים בכל שלביו; פסקה (14) – הוראות בדבר דרכי הניהול של שווקים סיטונאיים של צמחים ואופן הפיקוח עליהם, האם אין כאן איזושהי התנגשות?

מיכל סגן כהן: אנחנו לא רצינו לבטל את הסמכויות האלה מכיוון שעדיין למועצה יש סמכויות לנושא הסדרת השיווק עם משווקים מורשים.

מיכל סגן כהן: אם היא תקבע את זה בכללים, בכל מקרה הכללים טעונים אישור שר החקלאות, כך ששר החקלאות ממילא לא יאשר כללים שהם נוגדים דברים שהותקנו לפי חקיקה ראשית שעליה הוא מופקד.

איתי עצמון: אז למה בכל זאת ביטלתם את (2), (3) ו-(13), דווקא את הפסקאות האלה?

מיכל סגן כהן: מכיוון שהם חזיתית עובדים מול החוק הזה, מול החוק הזה שאנחנו כרגע מבקשים לאשר, ולכן הסעיפים האלה, אין מקום שהם יישארו.

מיכל סגן כהן: דברים אחרים שנשארו, אם היה ספק אם צריך להשאיר אותם, השארנו אותם.

רענן בר-נס: ברשותך, שאלה נוספת.

רענן בר-נס: האם אנחנו, המועצה היום, מפקחת על-ידי החלטות של שולחנות המגדלים כמה אחוז סוכר במשמש, כמה אחוז סוכר בענבים?

רענן בר-נס: ממחר אנחנו מפסיקים לפקח, ואתם מתחילים לרוץ בשווקים ב-2:00 בלילה ואצל המגדלים?

פנינה אורן: לא, כי זה ברמת השדה.

פנינה אורן: דיברנו על האיכות שמתחילה משלב השיווק.

פנינה אורן: אתה תמשיך לעשות את האיכות בשלב השדה.

רענן בר-נס: לקחתם את כל הסמכות פה.

יוסי ישי: שלב השדה נשאר.

יצחק וקנין: אני רוצה לשאול, האם היתה ישיבה ביניכם בכל הנושאים הללו?

רענן בר-נס: כן.

יצחק וקנין: ובסעיפים האלה הסכמתם או לא הסכמתם?

רענן בר-נס: לא הסכמנו.

קריאה: לא הגענו לזה בכלל.

רענן בר-נס: הם שינוי הכול.

רענן בר-נס: הפכו את הכול.

אילן אשל: אחרי ההסכמות, השתנה.

מאיר פרוש: יש להם יועץ משפטי מעל ליועצת המשפטית שיושבת פה.

רענן בר-נס: חזר מחוץ-לארץ, שינה את הכול, את כל ההסכמים שהיו לנו איתם.

יוסי ישי: אל"ף, אני רוצה להבהיר בצורה ברורה שאינה משתמעת לשתי פנים – אנחנו רואים חשיבות רבה בקיומה של המועצה, אין שום כוונה לפגוע בסמכויות שלה, בהחלט יש חשיבות בכל הפעולות שהיא עושה.

יוסי ישי: מה שנעשה בחוק הזה – נעשה פה איזשהו הליך דרמטי.

יוסי ישי: כל נושא בטיחות המזון ואיכות המזון, איכות הירקות והפירות, מנקודת השיווק – החוק הזה קובע שמי שמוסמך להתקין תקנות ומי שמוסמך לפקח זה הממשלה.

יוסי ישי: ולכן, ברגע שהוחלט שזה הכיוון, אין מנוס מלבצע את הפעולות המתאימות, וברגע שהסמכויות לעניין הזה הועברו מהמועצה לממשלה, אין מנוס אלא להוסיף את הסמכויות האלה לממשלה ולגרוע אותן מהמועצה.

יצחק וקנין: אני רק חושש שהממשלה לא תפקח על כלום.

רענן בר-נס: אני רוצה לראות אותם עושים את זה.

יוסי ישי: זו בעיה אחרת.

יצחק וקנין: תאמינו לי, אני חושב שכפי שזה נעשה היום, כולנו רואים את התוצרת – איזה תוצרת – כמה החקלאים יש להם אחריות.

יצחק וקנין: אנחנו כביכול מנסים פה להמעיט בכל מה שעינינו רואות כל יום, וזה אני חושב לא נכון.

יוסי ישי: אם זה הכיוון, אז החוק מיותר משום שהסמכות לבצע את הפעולות האלה קיימת בחוק המועצה.

אילן אשל: נכון.

אילן אשל: השינויים מיותרים.

יוסי ישי: הממשלה החליטה שאת הנושא הזה, בגלל חשיבותו, היא רוצה להעביר לממשלה, וברגע שהיא החליטה כך, אי-אפשר להשאיר את זה דואלי.

יצחק וקנין: יוסי, כולנו יודעים איזו איכות יוצאת תחת ידם של החקלאים.

מאיר פרוש: ממתי הממשלה דנה בעניין הזה, שהממשלה החליטה להעביר את הסמכויות למשרד החקלאות?

מאיר פרוש: לא ראיתי את הדיון הזה בממשלה.

אילן אשל: היה דיון בממשלה?

יוסי ישי: זה עבר את הממשלה.

מאיר פרוש: מי זה בממשלה?

יוסי ישי: זה עבר את הממשלה כולה.

מיכל סגן כהן: זה פורסם בהצעת חוק ביוני.

רענן בר-נס: יוסי, גם אתה וגם מיכל יודעים מי מוביל את זה.

רענן בר-נס: ממשלה, ממשלה, איזה ממשלה.

מאיר פרוש: תעשו חקיקה להוריד את מועצת הצמחים ותישארו, משרד החקלאות, תעשו הכול.

רענן בר-נס: קחו באמת אולי את כל האחריות ותנהלו את המועצה עם הכול, ואנחנו לא נהיה שותפים לעבירות.

מיכל סגן כהן: זה לא מה שהמנכ"ל אמר.

רענן בר-נס: עושים טעות לדורות, בכי זה יהיה.

כרמל שאמה-הכהן: לא מצליחים להגיע להסכמה?

יוסי ישי: זה בעייתי.

יוסי ישי: זה בבסיס, זה בגרעין.

יוסי ישי: אם מקבלים את זה, אז החוק הזה מיותר.

מאיר פרוש: לא.

מאיר פרוש: לא מיותר.

יוסי ישי: הרי מה החוק הזה אומר?

יוסי ישי: החוק הזה אומר – גורעים את הסמכות הזו מהמועצה, מעבירים אותה לממשלה.

איתי עצמון: האם אי פעם המועצה עשתה שימוש בסמכות שלה, יש כללים של מועצת הצמחים?

אילן אשל: ודאי שיש.

רענן בר-נס: הכנו חוברות, לכל מין פרי הכנו חוברת, בשיתוף פעולה איתם.

איתי עצמון: כללים לפי החוק, לפי סעיף 29 לחוק.

מיכל סגן כהן: אני חושבת שהוויכוח פה הוא ויכוח מיותר מכיוון שממילא, כל כלל שהמועצה תקבע, היא צריכה לקבוע באישור שר החקלאות.

מיכל סגן כהן: ממילא היא לא יכולה לעשות שום פעולה בלי שר החקלאות.

מיכל סגן כהן: עושים פה חוק שהוא חוק צרכני והוא מיועד גם לתת תמורה מיטבית לחקלאי בעד התוצרת שהוא ישווק.

מיכל סגן כהן: רענן בר-נס: אין שום הבטחה לזה.

כרמל שאמה-הכהן: סליחה.

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הסעיף?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נמנע?

רענן בר-נס: אין שום הבטחה לזה.

רענן בר-נס: ה צ ב ע ה בעד סעיף 27 – 1 (חה"כ כרמל שאמה הכהן) נגד – אין נמנעים - אין סעיף 27 נתקבל.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו חוזרים לסעיף הבעייתי האחרון שנשאר לנו.

כרמל שאמה-הכהן: אני מציע הצעה, תגידו אם אתם מסכימים לה.

כרמל שאמה-הכהן: נוסיף הוראה ששר החקלאות, בהסכמה ובהתייעצות עם שר המשפטים, יוכל להרחיב.

איתי עצמון: יש בעיה לתת סמכויות פיקוח כל כך רחבות לגוף שרוב רובו בעצם כולל נציגי מגדלים, צריך להבין את זה, זה לא גוף שלטוני.

לירון אדלר מינקה: ושאין עליו דין משמעתי.

איתי עצמון: הדבר הזה לא נעשה היום בחקיקה מודרנית, זה לא תואם את המודלים, את הזכויות שאנחנו רוצים להגן עליהן.

כרמל שאמה-הכהן: אז מה לא מבין פה חבר הכנסת וקנין אם זה בלתי אפשרי לגמרי?

לירון אדלר מינקה: אנחנו היום לא נותנים סמכויות כאלה לגופים שאין עליהם דין משמעתי.

איתי עצמון: זה לא רק דין משמעתי.

איתי עצמון: זה גם בעצם המטרה של הגוף.

קריאה: זה אומר שאי-אפשר לגמור את החוק.

כרמל שאמה-הכהן: אני מנסה להציע שלשרים תהיה סמכות להרחיב את זה גם לאנשי המועצה, הם אומרים שזה בלתי אפשרי.

כרמל שאמה-הכהן: הייתי מוכן ללכת על זה.

יצחק וקנין: עד היום הרחיבו להם.

יצחק וקנין: מועצות פיקחו והיו שמים את הפקחים שלהן בכל פינה, עם רכבים, ועצרו רכבים חקלאים ובדקו.

אילן אשל: עשו את העבודה יוצא מן הכלל.

יצחק וקנין: עשו את העבודה ועשו את הכול.

יצחק וקנין: אני לא יודע מה השתנה, אני אומר לכם את האמת.

יצחק וקנין: ואני רוצה להגיד לכם, הם עשו את העבודה יותר טוב מהמדינה, שהיתה צריכה לעשות את זה.

רענן בר-נס: אנחנו השקענו בזה מיליונים מכספנו, מתוך הבנה.

יצחק וקנין: כי זה היה אינטרס של החקלאים ושל המועצה.

יצחק וקנין: זה היה אינטרס הכי גדול.

קריאות: - - -

כרמל שאמה-הכהן: מספיק, הבנו.

גבריאלה פיסמן: החוק הקיים, כפי שהוא קיים היום, עם הסמכויות שהוא כולל היום, לא עומד בסטנדרטים של חקיקה ושל מתן סמכויות שלטוניות, כפי שהם נקבעו בפסיקה וכפי שהם היום מופעלים על-ידי משרד המשפטים.

גבריאלה פיסמן: מה שאני חושבת שאפשר להציע זה לבחון מחדש את הנושא הזה – למשל, אולי את הנכונות של מועצת הצמחים לקבל עליה דין משמעתי; לבחון את ההרכב של המועצה, אבל זה בוודאי לא בשלב הזה.

יצחק וקנין: ההרכב של המועצה כולל בתוכו גם את משרד החקלאות, את המגדלים, את כל הקשת, כולל משרד התעשייה והמסחר.

גבריאלה פיסמן: נכון.

יצחק וקנין: רוב האנשים שממונים שם, ברובם - - - אילן אשל: מוכנים שהפקחים יקבלו את ההצהרה הזאת.

גבריאלה פיסמן: אני מציעה לעשות את הדיון הזה בצורה מסודרת, לא כאן בוועדה בחמש דקות, אני חושבת שזה לא רציני.

גבריאלה פיסמן: אני חושבת שצריך לעמוד על טיב הסמכויות שהמועצה מעוניינת בהן, טיב הסמכויות שהיו נתונות להם עד היום.

כרמל שאמה-הכהן: ראשית, לכו, קיימו דיון בבקשה בנושא הזה ותחזרו אלינו עם תשובה.

כרמל שאמה-הכהן: נושא שני – הוועדה מבקשת ממשרד החקלאות וממשרד האוצר לסכם את נושא התקציב לפני שאנחנו מעלים את החוק למליאה, ולהעביר לוועדה מסמך מסכם עם הפתרון והמתווה התקציבי ליישום הצעת החוק הזאת, בכל הכרוך לייצור לשוק המקומי.

כרמל שאמה-הכהן: אני מקווה שתסיימו את זה במהרה כך שנוכל לסיים את החוק הזה עוד בכנס הזה.

כרמל שאמה-הכהן: ולעניין הסמכויות, תקיימו דיון פנימי ותגיעו עם איזושהי הצעה לפתרון הבעיה.

יוסי ישי: זאת אומרת, נשארו לנו שני נושאים פתוחים.

כרמל שאמה-הכהן: שני נושאים.

לאה ורון: אני מניחה שאדוני רוצה שעד הישיבה הבאה, מרכז המחקר והמידע של הכנסת יבדוק את חוות-הדעת הכלכלית שהעביר אתמול בלילה משרד החקלאות.

כרמל שאמה-הכהן: כן.

כרמל שאמה-הכהן: מרכז המחקר והמידע יבחן בבקשה את המסמך של משרד החקלאות, שהועבר בלילה.

מאיר פרוש: איפה המסמך הזה, אנחנו לא ראינו אותו.

אילן אשל: אנחנו גם רוצים לראות אותו.

יוסי ישי: אנחנו נעביר לכם אותו.

כרמל שאמה-הכהן: חברים, תודה רבה על ההשתתפות בישיבה, הישיבה נעולה.