ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 425, 2011-07-05 12:00

דוד רותם: הצעת חוק בתי דין רבניים (קיום פסקי דין של גירושין) (תיקון – הפעלת צו הגבלה), התשע"א-2011.

עתניאל שנלר: החוק הזה חוקק ככלי.

עתניאל שנלר: הוא לא חוק של מהות, הוא חוק של כלי עבודה אשר יאפשר איזו שהיא התקדמות בתהליך לצמצום - ככל שניתן - של משיכת דין או העדר גמר דין מבחינת נתינת גט ושחרור הצדדים ממחויבות הדדית.

עתניאל שנלר: בשנים האחרונות אנחנו עדים שלצד העבודה הטובה של בתי הדין יש לא מעט העדר מימוש של פסקי דין שקשורים בעיקר לחיוב או כפייה בגט.

עתניאל שנלר: סברנו שיהיה נכון ליצור איזה מן מהלך חצי אוטומטי שקובע באופן די ברור שכשיש חיוב ויש כפייה מיד קובעים 2 תאריכים.

עתניאל שנלר: תאריך מיידי תוך 30 יום לממש את ההחלטה על כפייה או חיוב, קרי כתיבת הגט, או בתוך 45 יום דיון על צווי ההגבלה מתוך כוונה להפעיל מיד צווי הגבלה.

עתניאל שנלר: אליה וקוץ בה.

עתניאל שנלר: הקוץ שאני מפחד ממנו הוא שבגלל שאנחנו מטילים את הכלי האוטומטי הזה יימנעו - לא עלינו - הדיינים מלהטיל את החובה או את הכפייה בגט.

עתניאל שנלר: הם יגידו שאם כמעט אוטומטית הם צריכים לתת צווי הגבלה.

עתניאל שנלר: .

דוד רותם: אתה, לדעתי, חושש מדברים שהם לא ראויים.

עתניאל שנלר: יכול להיות.

עתניאל שנלר: מיד אני אגיד למה אני לא חושש.

דוד רותם: הדיינים בבית הדין פוסקים לפי ההלכה בדיוק כמו שופטים.

דוד רותם: אם הם סבורים שצריך לכפות גט, הם יכפו גט ולא יתחשבו בעובדה.

דוד רותם: .

עתניאל שנלר: אני מודה לאדוני, כי אדוני השלים את המשפט מדוע בכל זאת חשבתי שזה נכון.

עתניאל שנלר: הבהרת את זה טוב יותר מאשר מה שהייתי מסוגל לנסח.

דוד רותם: בהבדל ממך אני מכיר את הדיינים.

עתניאל שנלר: אני מסכים לקבל שאתה יודע כמעט כל דבר יותר טוב ממני, בוודאי את עולם הדיינות.

עתניאל שנלר: אני שמח על העזרה שאתה נותן לי בהקשר הזה.

עתניאל שנלר: החוק הזה לא חוקק מאוויר.

עתניאל שנלר: את הכיוונים ואת הצורך קיבלתי דווקא מארגוני נשים חשובים מאוד שמתלוננים בהקשרים האלה.

עתניאל שנלר: אני מודה להם על כך.

עתניאל שנלר: עזרו לי לנסח את החוק בניסוח הלא המשפטי והבסיסי שלו 6 דיינים.

עתניאל שנלר: ביניהם היה מנהל בתי הדין הרבניים, הדיין מלכא שנמצא כאן מבית הדין בפתח תקווה – לי הוא עוזר בהרבה מאוד חקיקה - ועוד 4 דיינים נוספים.

עתניאל שנלר: ביחד רצינו לראות איך אפשר לגשר בין הצורך לעבודת בית הדין.

דוד רותם: מה עם עו"ד יעקובי?

דוד רותם: הוא לא עזר לך?

דוד רותם: אם עו"ד יעקובי לא עזר לך אנחנו בבעיה.

עתניאל שנלר: משום שלא תוכל להפתיע אותי בדיון שמתואם כל כך הרבה זמן מראש, אז גם עו"ד הרב יעקובי היה שותף באותו דיון.

עתניאל שנלר: אני רוצה לציין שעו"ד הרב יעקובי מלווה אותי בכמה חקיקות.

עתניאל שנלר: חשוב מאוד שעו"ד הרב יעקובי מביא את הידע שלו כיועץ משפטי של מערכת הנהלת בתי הדין הרבניים.

עתניאל שנלר: על כך מגיעה לו תודה וישר כוח.

עתניאל שנלר: אני במליאה התחייבתי.

עתניאל שנלר: אני חוזר על זה כאן לפרוטוקול.

עתניאל שנלר: ועדת השרים אישרה להעביר את החוק הזה וביקשה להוסיף מילה נוספת על הטקסט הקיים בסעיף 1(1)(א).

עתניאל שנלר: אני מבקש להוסיף את המילה "בבקשה ל.." לפני המילים "במתן צו הגבלה".

עתניאל שנלר: אני רואה שהחוק הזה הוא לא חוק בר מחלוקת.

עתניאל שנלר: אני חושב שראוי שחוקים כאלה יקודמו במהירות המרבית וככל שרק ניתן, כי מי שעומד מאחורי החוק זה לא אנחנו המחוקקים אלא אותם זוגות המבקשים לוודא שכפייה או חיוב מסתיימים בגט, לא במשיכת זמן.

עתניאל שנלר: מי שעומד מאחורי החוק הזה זה לא אני או הכנסת, אלא אותן נשים המבקשות לסיים את ההתקשרות אחרי מתן חיוב או כפייה.

עתניאל שנלר: כל עיכוב מעכב את אותה אישה או הגבר הנזקקים לגט.

דוד רותם: למה לא הצעת לבטל את המגבלה של מאסר ל-5 שנים ועוד 5 שנים?

עתניאל שנלר: יש בערך 15 נושאים הקשורים להתנהלות בתי הדין הרבניים שרשומים אצלי ככאלה שדורשים פתרון.

דוד רותם: ה-5 ועוד 5 זה לא התנהלות בתי הדין הרבניים.

עתניאל שנלר: דוגמה שמאוד מטרידה אותי והיא על הפרק זה הנושא שלא מקבלים החלטות 5,6,7 שנים.

דוד רותם: אין דבר כזה.

עתניאל שנלר: יש דבר כזה.

דוד רותם: זה לא בתי משפט, זה בתי דין רבניים.

עתניאל שנלר: בבתי הדין הרבניים יש מקרים רבים כאלה.

עתניאל שנלר: אני חושב שאנחנו צריכים להיכנס לסוגיה הזאת ולעוד סוגיות אחרות, אבל קודם נתחיל בעניין הזה מתוך הסכמה, אחר כך נסכים על דברים אחרים.

דוד רותם: יש לי הצעה אליך.

דוד רותם: אדוני חבר בוועדה לביקורת המדינה, אם אני לא טועה.

עתניאל שנלר: נכון.

דוד רותם: אני מציע שתתחילו לעקוב אחרי תקופות מתן פסקי דין בבתי המשפט האזרחיים.

דוד רותם: אין לי בבתי הדין הרבניים אף אדמו"ר, שלא יהיה לך שום ספק.

דוד רותם: זה לא שאני חסיד של בתי הדין הרבניים, אבל יש דברים שאי אפשר לבוא אליהם בטענות, צריך בסופו של דבר להשוות אותם.

פרץ סגל: מה שוועדת השרים לחקיקה החליטה זה שהחוק הזה לא יצמצם את הקבוע בסעיף 1(ב) לחוק, כלומר שבסעיף 2(א)(1) של חבר הכנסת שנלר לא ייאמר שניתן פסק דין המחייב או כופה, אלא ניתן פסק דין כמשמעותו בסעיף 1.

פרץ סגל: זאת הייתה החלטת ועדת השרים.

דוד רותם: גם בזה אין בעיה.

עתניאל שנלר: אני לא בטוח שאין בזה בעיה.

עתניאל שנלר: זאת החלטת ועדת שרים.

עתניאל שנלר: זאת הייתה ההתניה לתמיכת הממשלה בחוק.

דוד רותם: כשאני מסתכל מסביב אני רואה שלממשלה אין כאן רוב.

עתניאל שנלר: יש כאן 2 צדדים למטבע.

עתניאל שנלר: צד אחד זה שהממשלה חשבה שמא זה מצמצם.

עתניאל שנלר: אני רוצה לחשוב אמיתית ולשאול את עצמנו האם נרחיב את זה כמו שמשרד המשפטים מבקש.

פרץ סגל: להיפך, אנחנו לא רוצים לצמצם.

עתניאל שנלר: אם אנחנו לא נרצה לצמצם בהקשר הזה אני אעלה חשש אחד קטן.

עתניאל שנלר: בתי הדין, על אף שאני משוכנע שהדיינים הם עשר כי אחרת הם לא היו דיינים, לא יכריעו על חיוב או כפייה.

עתניאל שנלר: מה שיצא הוא שלא ייתנו גטים.

פרץ סגל: אנחנו לא מדברים על חיוב או כפייה, אלא על מצווה, על ראוי.

דוד רותם: בסעיף 1(ב) כתוב לעניין סעיף זה אין נפקא מינה אם ננקטה בפסק הדין לשון של כפייה, חובה, מצווה, הצעה או לשון אחרת.

דוד רותם: הם רוצים לשמור את זה.

שמעון יעקובי: את זה לא משנים.

דוד רותם: אצל שנלר כתוב שניתן פסק דין המחייב או הכופה גט, יורה בית הדין על קביעת מועד.

דוד רותם: בא משרד המשפטים ואומר שהוא לא רוצה לצמצם את זה כי לבית הדין יש סמכות לעשות את זה גם במקרים של לשון אחרת.

דוד רותם: הוא אומר שאין בכך כדי לגרוע מסעיף (1)(ב).

עתניאל שנלר: אין לנו ויכוח.

עתניאל שנלר: סעיף (א) יישאר כמו שהוא.

עתניאל שנלר: כאן זה מנגנון, זה לא מהות.

עתניאל שנלר: המנגנון האוטומט יוחל רק על כפייה וחיוב, לא על כל השאר.

עתניאל שנלר: כך אני מבין את העברית.

פרץ סגל: אנחנו חושבים שהמנגנון האוטומט צריך לחול על כל פסקי הדין לפי החוק.

דוד רותם: נכון.

דוד רותם: בסעיף 4(1)(א) כתוב:

דוד רותם: לא קוים פסק דין כמשמעותו בסעיף 1 עד תוך 30 יום ידון בית הדין במתן צו הגבלה.

דוד רותם: זה רק מרחיב את הסמכות, לא מצמצם.

דוד מלכא: ליצור מנגנון שתהיה בו התערבות בדין המהותי.

דוד מלכא: .

דוד רותם: לא.

דוד מלכא: מדובר במקרה של מצווה לגרש, המלצה לגרש.

דוד מלכא: כשיש מצווה לגרש בית הדין אומר לצדדים להשתדל להגיע להסכם גירושין תוך כך וכך זמן.

דוד מלכא: אתה צריך לתת זמן כדי להגיע להסכם.

דוד מלכא: אתה לא יכול במקרים של מצווה והמלצה ליצור מנגנון אוטומטי כזה, עם סד זמנים כזה חותך.

דוד מלכא: בכפייה ובחיוב זה מובן.

דוד מלכא: תכליתו של החוק היא ליצור כלי.

דוד מלכא: בדברי ההסבר לחוק כתוב שמוצע לקבוע לוח זמנים קבוע לדיון בצווי הגבלה.

דוד מלכא: כשאני אומר למישהו שיש לו מצווה לגרש זה לא חיוב.

דוד מלכא: זה כמו שיש לך מצווה לתת צדקה או להניח תפילין.

דוד מלכא: יש לזה גדרים.

דוד רותם: אני מקווה שזו לא אותה מצווה כמו להניח תפילין.

דוד מלכא: זאת מצווה מן התורה.

דוד מלכא: אי אפשר ליצור מסגרת של קביעת זמנים אוטומטית, כי יש דינאמיקה מסוימת במקרים האלה.

דוד מלכא: הכוונה של החוק שאם מבחינת היומן של בית הדין אין אפשרות להכניס דיון תוך 30 יום או תוך 45 ימים, במקרים האלה אני אכניס.

דוד מלכא: אני אגיד לצדדים האחרים שביקשו דיונים שהחוק הטיל עלי משימה לקצר את הזמן.

דוד רותם: התיקון הזה שאומר שאם לא קוים פסק דין ידון בית הדין במתן צו הגבלה לא אומר שבית הדין צריך לתת את צו ההגבלה.

דוד רותם: אם תקרא את סעיף 1 לחוק הקיים היום אתה תראה שכתוב שאם קבע בית דין רבני בפסק דין או בהחלטה שאיש ייתן גט לאשתו והאיש לא קיים את פסק הדין - כשכתוב שקבע בית הדין שאיש ייתן גט לאשתו הכוונה היא כפייה, חובה, מצווה, הצעה או לשון אחרת - רשאי בית הדין במטרה להביא לקיום פסק הדין ליתן נגדו, בהתאם להוראות סעיף 4, צו הגבלה.

דוד מלכא: את סעיף 4 אנחנו באים לתקן.

דוד רותם: עכשיו באים ואומרים שנכניס את התיקון שאחרי 30 יום אתם תדונו אם לתת צו הגבלה או לא.

דוד רותם: כשיגיע לבית הדין התיק, יגידו, רבותי, אנחנו לא חייבנו גט, אנחנו הצענו, אמרנו שזו מצווה, שזה לא מקרה מתאים לכפייה, לכן אנחנו לא נותנים צו הגבלה.

דוד רותם: זה לא מחייב אתכם לתת צו הגבלה.

דוד מלכא: אלה יהיו דיונים עקרים.

דוד מלכא: מראש אנחנו יודעים שכל הדיונים האלה שייקבעו הם עקרים, כי אתה נותן זמן לצדדים להגיע להסכם.

דוד מלכא: לפעמים הצדדים מנהלים במקביל דיונים בבית המשפט בענייני רכוש, בענייני משמורת וכו'.

דוד מלכא: הם רוצים את הזמן.

דוד מלכא: המטרה של החוק היא לעזור לצדדים במקרים שהצדדים צריכים עזרה, לא במקרים שהצדדים לא רוצים את העזרה או לא צריכים אותה.

דוד רותם: כשהם מנהלים מו"מ להסכם גירושין הם צריכים הרבה עזרה.

דוד מלכא: הדיון בצו הגבלה זה מה שיעזור להם להגיע להסכם?

דוד רותם: אם הייתי יודע שאני הולך לכלא אם אני לא מסיים עם אשתי, תאמין לי, מחר בבוקר הייתי מסיים.

שמעון יעקובי: אני חושב שצריך להסתכל על זה מהיבט של יעילות והעומס שזה מטיל על המערכת על חשבון בני זוג שמחכים לדיונים.

שמעון יעקובי: המשמעות של מה שמוצע כאן היא שיש חובה לקיום דיונים ללא שיקול דעת.

שמעון יעקובי: אני מניח שבתי הדין יקיימו את החוק.

שמעון יעקובי: זה אומר שאותם אנשים שמחכים לפסיקה בנושא שלהם ובית הדין עדיין לא פסק בגירושין, בית הדין יפתח את היומן ויגיד שמכיוון שיש לו 45 יום הוא דוחה אותם.

שמעון יעקובי: אנחנו יודעים, כפי שאמר כבוד הרב מלכא, שכשמדובר בדרגת פסק דין למטה מחיוב אנחנו פחות או יותר יודעים מה יקרה.

שמעון יעקובי: אתם צריכים לקחת בחשבון שיש סוג מסוים של תיקים שגם הם ייכנסו.

שמעון יעקובי: מדובר בהסכמי הגירושין.

שמעון יעקובי: אנחנו מכירים.

שמעון יעקובי: הרבה אנשים חותמים הסכמי גירושין, ניתן להם תוקף של פסק דין ולאחר מכן מישהו מתחרט.

שמעון יעקובי: מבחינת המינוח של החוק יש פה כבר פסק דין לגירושין.

שמעון יעקובי: מבחינת הדעה המשפטית של בית הדין אין שום עילה להטיל סנקציות, כי אם הצדדים חזרו בהם מההסכם לפני שנערך הגט, ההסכם כשלעצמו לא מחייב.

שמעון יעקובי: אפילו כאשר בית הדין אומר לצדדים שהוא מציע להם לנהל מו"מ לגירושין, על פי הגדרות פסק דין לגירושין זה הוא פסק דין לגירושין.

שמעון יעקובי: אתם אומרים לנו לדלג על עיון בשאלת דרגת פסק הדין ולדון כבר עכשיו בשאלת הסנקציות.

שמעון יעקובי: יכול להיות שבית הדין ידון, אבל זה יהיה על חשבון משהו.

שמעון יעקובי: אתם לא מוסיפים לנו דיינים, אתם לא מוסיפים לנו כוח אדם.

שמעון יעקובי: זה יהיה על חשבון הציבור, על חשבון אלה שזקוקים לסעד הזה.

דוד רותם: כמה תוספת של דיינים אתם צריכים?

דוד רותם: אנחנו נסדר לכם תוספת של דיינים, רק תבטיח לי שהם ייבחרו.

עתניאל שנלר: בבתי הדין האזוריים לא חסר ולו דיין אחד.

עתניאל שנלר: מה שחסר היום זה בבית הדין הגדול.

דוד רותם: אני מדבר על תוספת תקנים.

שמעון יעקובי: לוקח זמן לפסוק.

שמעון יעקובי: אתם מעמידים בפני בית הדין משימה שהיא פול גז בניוטרל.

רות הלפרין-קדרי: ברכות לשני חברי הכנסת על קידום יוזמת החקיקה המאוד מאוד חשובה.

רות הלפרין-קדרי: תודה רבה לחבר הכנסת דודו רותם על כך שהעמיד את הדיון על סדר היום.

רות הלפרין-קדרי: אנחנו צריכים לזכור שיש לנו נתונים ויש לנו דוח של מבקר המדינה שכבר דיבר על חוק קיום פסקי דין לגירושין, על כך שהוא יעיל, על כך שבמצבים שבהם אכן ניתנו צווי הגבלה ניתן ב-50% ואפילו ב-69% מהמקרים גט בסופו של דבר.

רות הלפרין-קדרי: אנחנו מדברים על מכשיר שהיעילות שלו כבר הוכחה, אלא שהוא לא מיושם.

רות הלפרין-קדרי: מה פירוש שהוא לא מיושם?

רות הלפרין-קדרי: נתונים שיש לנו במרכז קרמן שמסתמכים על הנהלת בתי הדין הרבניים מראים שבין אחוז לשני אחוז מהמקרים שבהם אפשר להפעיל את החוק, בתי הדין אכן מפעילים את החוק.

רות הלפרין-קדרי: יש ירידה במספר צווי ההגבלה שניתנים מידי שנה.

רות הלפרין-קדרי: אם בשנת 2008 ניתנו משהו כמו 61 צווי הגבלה, שזה היה 2% מהמקרים שבהם אפשר היה, לפי הדוח האחרון של הנהלת בתי הדין הרבניים בשנה שעברה ניתנו בסך הכל 36 פסקי דין נגד בעלים סרבנים.

רות הלפרין-קדרי: יש לנו כל הזמן מגמת ירידה.

רות הלפרין-קדרי: בנתונים שעיבדנו מהנהלת בתי הדין הרבניים מתברר שזה לא רק אי יישום על ידי בתי הדין הרבניים, אלא שאי היישום נובע מכך שגם לא מוגשות בקשות.

רות הלפרין-קדרי: יש קצר במנגנון של החוק הזה.

רות הלפרין-קדרי: בתשובה למבקר מ-2003 אמר הרב עמאר שחשוב להקים מנגנון במזכירויות שיעקוב אחר העניין ויאפשר יוזמה עצמאית של בתי הדין לעקוב אחר הביצוע.

דוד רותם: אני אסכים לשים מערכת שתעקוב אחרי הדבר הזה בלי הבקשות אם ישימו את אותו הדבר בבתי המשפט האזרחיים.

רותי הלפרין-קדרי: חבר הכנסת רותם, אנחנו לא מדברים על אותו אופי של פסקי דין.

רותי הלפרין-קדרי: פה אנחנו מדברים על פסק דין שאמור לשנות את הסטטוס של בני הזוג מנשואים לגרושים.

רותי הלפרין-קדרי: בכל שיטת משפט אחרת עצם פסק הדין היה די בו כדי להגיע למטרה הזאת.

רותי הלפרין-קדרי: זה לא כמו אכיפת איזה שהוא פסק דין שמחייב בעל דין לשלם לבעל הדין האחר ואז צריך מנגנון של הוצאה לפועל.

דוד רותם: זה פסק דין של אדם שמאשימים אותו בעבירה פלילית והוא תלוי שנים עד שייגמר הדיון.

דוד רותם: בינתיים הוא לא יודע אם הוא חף פשע, אם הוא אשם, מה יהיה העונש לו, אם הוא יכול לקבל מקום עבודה כי מחר הוא יצטרך ללכת לכלא.

דוד רותם: זה לוקח שנים עד שהוא יודע מזה.

דוד רותם: זה שינוי סטטוס רציני מאוד.

רותי הלפרין-קדרי: אני חולקת על ההשוואה.

דוד רותם: זה שאת חולקת על ההשוואה זה לגיטימי, כי כל אחד קרוב למטריה שהוא עוסק בה.

דוד רותם: אני עוסק הרבה יותר בבתי המשפט מאשר בבתי הדין.

דוד רותם: הבעיה שם הרבה יותר גדולה.

דוד רותם: אנחנו רוצים שיפעילו את החוק כמה שיותר.

דוד רותם: מה אם בית הדין כותב בפסק הדין שלו שהוא מציע לצדדים להתגרש והאישה בכלל לא רוצה, היא רוצה שלום בית?

רותי הלפרין-קדרי: יתקיים דיון.

דוד רותם: יקרה מצב שיבזבזו את הזמן על הדיון, כשאנחנו כולנו יודעים שלא תצא ממנו כפייה.

בת שבע שרמן-שני: הם יגישו בקשה משותפת לביטול הדיון.

דוד רותם: למה שיגישו בקשה?

בת שבע שרמן-שני: כי הם רוצים שלום בית.

דוד רותם: אמרתי שהאישה רוצה שלום בית.

דוד רותם: הבעל לא רוצה שלום בית.

דוד רותם: בת שבע שרמן-שני הוא חויב בגט, היא רוצה שלום בית.

דוד רותם: .

דוד רותם: הוא לא חויב בגט.

דוד רותם: בית הדין הציע לצדדים להתגרש.

דוד רותם: מי שתיקן את הסעיף הזה וכתב שההצעה או כל לשון אחרת מאפשר חיוב טעה כבר שם.

בת שבע שרמן-שני: רבנו תם טעה, כי זה מבוסס על ההלכות של רבנו תם.

בת שבע שרמן-שני: אני חושב שלהגיד שהחוק טועה זה כמו להגיד שרבנו תם טעה, כי זה מבוסס על אותה הלכה.

דוד רותם: יכול להיות, אבל מה שיקרה עכשיו הוא שבית הדין יכתוב שהוא ממליץ לצדדים להתגרש.

דוד רותם: 30 יום אחר כך לפי החוק הזה צריך לקיים דיון בכפיית גט.

רותי הלפרין-קדרי: בהטלת צווי הגבלה.

קריאה: השאלה על מי.

בת שבע שרמן-שני: על האישה.

בת שבע שרמן-שני: אם היא מתנגדת ידונו ויחליטו.

רותי הלפרין-קדרי: כל הרעיון הוא שהדיונים לא יימשכו עד אין קץ.

רותי הלפרין-קדרי: כל הרעיון הוא שיהיה פה מנגנון של פיקוח, שהעסק הזה יעבוד, שהצדדים לא יראו זה את זה שוב בבית הדין רק עוד 5 שנים.

רותי הלפרין-קדרי: התיקים נמשכים בלי סוף.

דוד רותם: יש הבדל בין מנגנון לפיקוח, שזה דבר אחד, לבין העובדה שאנחנו מכריחים את בית הדין לקיים דיון בעוד 30 יום כשהצדדים עוד לא מבושלים מספיק לעשות הסכם גירושין.

רותי הלפרין-קדרי: יהיה דיון ויבררו שהם לא מבושלים מספיק.

דוד רותם: באותו זמן שיהיה דיון לא ידונו בבקשה של אשתי להכריח אותי לתת לה גט.

רותי הלפרין-קדרי: אפשר להקים את המנגנון הזה ולהמשיך עם דיונים מסודרים כפי שנעשה במערכת האזרחית, עם שעות יותר ארוכות.

דוד רותם: שעות יותר ארוכות?

דוד רותם: למה את מתכוונת?

רותי הלפרין-קדרי: כן.

רותי הלפרין-קדרי: שעות דיון בבית הדין הרבני שיימשכו גם עד שלוש וארבע, לא תמיד עד שעה אחת או שתיים.

רותי הלפרין-קדרי: אלה דברים אלמנטריים.

רותי הלפרין-קדרי: עם כל זה שהצעות החוק של חבר הכנסת שנלר ושל חבר הכנסת אורלב הן הצעות נכונות וראויות, יש להקים פה מנגנון שהוא מעבר למה שקיים כבר כאן.

רותי הלפרין-קדרי: בלי מערכת ממוחשבת שתיתן התראות ושפשוט תקפיץ את התיקים האלה כך שמזכירות בתי הדין באמת תהיה מסוגלת לעקוב ולזמן את הצדדים, בין אם זה האיש ובין אם זאת האישה, העסק הזה לא יעבוד.

רותי הלפרין-קדרי: גם אם נעביר פה הצעה ראויה, בלי המנגנון האופרטיבי שיאפשר את זה ברמה הטכנית – אני מדברת פה על עניין טכני טהור - זה לא יעבוד.

דוד רותם: לא איחדתי את הדיון בשני החוקים האלה, כי אני לא אכתיב למערכת בתי הדין איזה מחשבים לקנות, איזו תוכנה לקנות, איך זה יקפוץ.

דוד רותם: מצידי הם יכולים להושיב שם 8 פקידים שכל היום יעברו על היומן ויכתבו את ההזמנות.

דוד רותם: אני לא יודע אם יש מערכת כזאת בכלל, אם יש מחשבים לזה, אם להנהלת בתי המשפט יש תקציב.

דוד רותם: אני לא נכנס לשאלה של איך לנהל את משרדי בתי הדין.

רותי הלפרין-קדרי: אפשר גם להגיד שזה יהיה בתקנות.

רותי הלפרין-קדרי: עצם זה שהמדינה תיתן את הכלים למערכת בתי הדין זה דבר שצריך להיות מעוגן בחוק.

פרץ סגל: גם אנחנו סברנו שזה צריך להיות עניין פנימי שלא צריך להיות בחוק.

דוד רותם: מדוע תמכתם בהצעת החוק הזאת?

פרץ סגל: אנחנו תמכנו כיוון שבתי הדין תמכו בדבר.

פרץ סגל: הבנו שזה מקובל עליהם.

דוד רותם: טוב שלא חיברתי את זה.

דוד מלכא: חוץ מהסעיף התקציבי.

שמעון יעקובי: משרד האוצר הודיע לנו חגיגית שהוא לא מתכוון לתקצב את הדרישה הזאת של המחשבים.

שמעון יעקובי: ככל שההצעה הזאת תעבור בכנסת זה יהיה על חשבון התקציב הקיים, שגם איתו אנחנו חנוקים.

דוד רותם: יש לכם הערכה כמה כסף זה עולה?

שמעון יעקובי: נכון לדצמבר מנהל אגף בכיר למערכות מידע דיבר על הערכה תקציבית לפיתוח חלקי, שזה ללא פיתוח ממשקים צפויים, בסך של 640 אלף שקל.

שמעון יעקובי: קיימים עדיין נעלמים רבים, כולל מול הגורמים החיצוניים הרלוונטיים, שלא נכון להעריך את היקף פיתוחם.

שמעון יעקובי: אין לנו הערכה תקציבית מדויקת לכל העניין הזה.

עתניאל שנלר: כל העניין הזה זה החוק של חבר הכנסת זבולון אורלב?

שמעון יעקובי: כן.

שמעון יעקובי: לגבי החוק שלך אין עלות תקציבית.

שמעון יעקובי: אם יכריחו אותנו להחליט להרחיב את הלשון כמו שמדברים פה, אז זה יהיה עלות ציבורית, זה יהיה על חשבון אותם תיקים.

פרץ סגל: זאת הייתה החלטת ועדת השרים לחקיקה.

דוד רותם: מר יעקובי, אתה לא יכול לטעון נגד ועדת שרים.

שמעון יעקובי: ודאי שלא.

שמעון יעקובי: אני רק מסביר לוועדה מה המשמעות.

דוד רותם: היחיד שיכול לטעון נגד החלטות של ועדת שרים זה חבר הכנסת שנלר.

עתניאל שנלר: כל התהליך של החוק הזה נבע משיח בין בתיה לביני.

עתניאל שנלר: אני רוצה להודות לך כאן בפני כולם.

בתיה כהנא דרור: תודה.

בתיה כהנא דרור: הצעת החוק כפי שמונחת כרגע היא פשרה והיא הרע במיעוטו, כי הניסוח המקורי, לפני הניסוח עם הדיינים, המליץ על איזה שהוא מנגנון של סנקציות מיידיות בהתאם לחוקי תעבורה.

דוד רותם: אל תסבכי אותנו.

דוד רותם: את מכניסה עניין חדש שישר הולך לוועדת הכנסת ואנחנו בגלל זה נצטרך לדחות את הדיון.

בתיה כהנא דרור: הוועדה היא המקום לדון בשיפורים של החוק.

דוד רותם: לא בנושאים חדשים.

בתיה כהנא דרור: זה לא נושא חדש, זה מהותי.

דוד רותם: זה נושא מאוד חדש.

בתיה כהנא דרור: אנחנו מדברים על מספר סנקציות שיוחלטו בתקנות.

בתיה כהנא דרור: הסנקציות האלו לא היו בוועדת שרים, לא היו בטרומית.

בתיה כהנא דרור: נכון, אבל זה יכול להיות נדון כאן בוועדה.

דוד רותם: כעניין חדש.

דוד רותם: בשביל זה אני צריך לקבל את האישור של ועדת הכנסת.

דוד רותם: זה לא הוכנס בנוסח של הצעת החוק.

בתיה כהנא דרור: נושא נוסף הוא לתת סמכות בעניין הזה גם לבתי משפט.

בתיה כהנא דרור: חשוב לי להכניס את זה.

בתיה כהנא דרור: חשוב לומר שכל העניין של המלצה לגט, מצווה לגט הרבה פעמים בא להחליף את אי הרצון של הדיינים לתת חיוב גט בכפייה.

בתיה כהנא דרור: חיובי גט וכפיית גט הם מאוד נדירים.

בתיה כהנא דרור: יש לנו את זה במקרים מאוד נדירים.

בתיה כהנא דרור: גם חיובים הם לא מרבים לתת בגלל החשש של הגט המעושה.

בתיה כהנא דרור: הרבה פעמים כשנותנים המלצה או מצווה זאת בעצם החלטה של חיוב גט.

בתיה כהנא דרור: אם אנחנו נצמצם לא עשינו כמעט שום דבר, כי זה רוב ההחלטות.

בתיה כהנא דרור: אם נצמצם עכשיו את חיוב שיקול הדעת הנוסף לבית הדין בעניין הסנקציות רק לחיוב, אנחנו משאירים בחוץ חלק מאוד נכבד של החלטות שבהן הסעיף הזה לא יכול להיות מיושם.

עתניאל שנלר: הוא לא פורסם במנגנון החדש.

עתניאל שנלר: הוא יהיה כמו שהיה עד היום.

בתיה כהנא דרור: אסור לשכוח שהסעיף נותן את שיקול הדעת.

בתיה כהנא דרור: הוא מחזיר את הדיון בסנקציות לבית הדין הרבני.

דוד רותם: אתם לא מבינים שזמן שיפוטי הוא דבר יקר מאוד.

בתיה כהנא דרור: אני מצטרפת לאמירתה של פרופ' קדרי, שאפשר להאריך את שעות הדיון בבתי הדין הרבניים, לא לסיים בשתיים.

דוד רותם: אפשר להאריך את שעות הדיון, אפשר להוסיף עוד דיינים.

דוד רותם: יש כל כך הרבה פתרונות לבעיה הזאת.

בתיה כהנא דרור: אפשר לעשות את זה.

בתיה כהנא דרור: זה לא יכביד על המערכת אבל זה יקל מאוד על אנשים.

בתיה כהנא דרור: הכלי הזה הוא מאוד יעיל כמו שאמר מבקר המדינה.

בתיה כהנא דרור: אולי זה יגרום לזה שבאמת ישתמשו בכלי הזה.

בתיה כהנא דרור: לא נגענו בכלל באיזה סנקציות.

אורי צפת: אני מצטרף למה שאמר כבוד הרב.

אורי צפת: צריך להבדיל בין חיוב בכפייה לבין מה שבית הדין מחליט כדבר שבשגרה.

אורי צפת: על הצדדים לנהל מו"מ.

אורי צפת: אלו החלטות שניתנות מידי יום.

אורי צפת: הם אפילו לא כותבים למה.

אורי צפת: לפעמים הם כותבים שעליהם לנהל מו"מ.

אורי צפת: כשאני הולך הביתה אני שואל אם לשלום בית או לגירושין.

דוד רותם: אני לא מבין מה זה חשוב.

דוד רותם: קודם כל תנהל מו"מ.

דוד רותם: החשוב הוא לנהל את המו"מ.

אורי צפת: האם כאשר בית הדין פוסק עד הדיון לנהל מו"מ, תהיה כפייה בעוד 30 יום?

אורי צפת: איפה ההיגיון?

אורי צפת: אנחנו חושבים שצריך לצמצם את זה אך ורק למקרה של חיוב או כפייה.

אורי צפת: במה ייגרע חלקם של בני זוג שבאים בהסכמה להתגרש?

אורי צפת: למה לא יסודר להם הגט בתוך 30 יום?

אורי צפת: אנחנו ממתינים יותר מ-30 יום.

דוד מלכא: היום זה אפילו תוך שבוע או שבועיים.

עתניאל שנלר: החוק מסדיר את זה.

אורי צפת: החוק לא מסדיר את זה.

אורי צפת: גם בבית הדין הרבני בפתח תקווה בהרכב של הרב אוחיון זה לא תוך 30 יום, זה יותר מ-30 יום.

אורי צפת: למה אנשים שרוצים להתגרש בהסכמה צריכים לחכות למעלה מ-30 יום?

אורי צפת: בואו נקבע בחוק שבהסכמה זה יהיה פחות מ-30 יום.

דוד רותם: אחרי שהחוק הזה ייכנס לתוקף זה יהיה 90 יום, כי הם יהיו עסוקים בדיונים.

אורי צפת: נכון.

אורי צפת: אנשים שרוצים להתגרש בהסכמה יחכו גם חצי שנה.

דוד מלכא: יש הנחיה של נשיא בית הדין הגדול שבמקרים של הסכמה קובעים מיד תאריך.

דוד מלכא: עושים לפעמים חקירת שמות במועד אישור ההסכם.

אורי צפת: זה לוקח יותר מ-30 ימים.

דוד מלכא: אצלנו לא.

דוד מלכא: יכול להיות.

בת שבע שרמן-שני: לגבי הניסוח באיזו החלטה אפשר להטיל סנקציות הסעיף של החוק אומר שקבע בית הדין הרבני בפסק דין שאיש ייתן גט לאשתו והאיש לא קיים את פסק הדין.

בת שבע שרמן-שני: אחר כך אומרים שזה אותו דבר לגבי אישה.

בת שבע שרמן-שני: זה אומר שזה פסק דין שדורש מעשה אופרטיבי והוא כנגד צד אחד.

בת שבע שרמן-שני: להגיד שאישור הסכם גירושין הוא פסק דין כזה זה בודאי לא נכון.

בת שבע שרמן-שני: אם כתוב שעל הצדדים לנהל מו"מ ולא מפורש למה ודאי שזה לא נופל בחוק.

אורי צפת: בלשון אחרת.

בת שבע שרמן-שני: הם מסבירים באיזו לשון פסק דין מהסוג הזה, שהוא פסק דין חד-צדדי, תהיה.

בת שבע שרמן-שני: אין נפקא מינה אם ננקטה באותו פסק דין בסעיף 1 בלשון של כפייה, חובה, מצווה, הצעה או לשון אחרת.

דוד מלכא: מה זה הצעה?

בת שבע שרמן-שני: ההצעה היא שהוא ייתן גט לאשתו.

בת שבע שרמן-שני: זה אופרטיבי של צד אחד.

בת שבע שרמן-שני: זה בטח לא אישור הסכם.

שמעון יעקובי: כשבית הדין מציע לתת גט..

בת שבע שרמן-שני: הוא יכול להטיל סנקציות.

שמעון יעקובי: הבעל אומר שהוא לא קיבל את ההצעה.

בת שבע שרמן-שני: בית הדין יגיד שהוא לא מטיל סנקציות

דוד רותם: זאת בדיוק הבעיה.

דוד רותם: הבעיה היא לא מה הלשון שנקט בה בית הדין.

דוד רותם: ברגע שיש את סעיף (ב), אז כל לשון.

דוד רותם: .

בת שבע שרמן-שני: לא אישור הסכם.

דוד רותם: בלשון אחרת הוא אישר הסכם גירושין בין הצדדים, כאשר שם כתוב שהצדדים התגרשו זה מזה, לא מתחייבים.

דוד רותם: הם מסכימים להתגרש.

דוד רותם: בית הדין מאשר את ההסכם הזה.

דוד רותם: בית הדין בלשון אחרת אמר שהם התגרשו.

בת שבע שרמן-שני: הוא לא אמר שהם התגרשו.

אורי צפת: הוא אומר שעל הצדדים להתגרש כהסכמתם.

דוד רותם: יותר גרוע.

בת שבע שרמן-שני: בעניין המועדים, שהועלה גם על ידי היועץ המשפטי של הנהלת בתי הדין וגם על ידי היושב-ראש ונידון העניין של בתי המשפט מנגד, אני חושבת שצריך לחשוב איך אנחנו לא פוגעים באנשים שמבקשים להתגרש בכלל, לא רק אנשים שכבר קיבלו את חיוב הגט.

בת שבע שרמן-שני: אני חושבת שיוזם ההצעה, חבר הכנסת שנלר, העלה נקודה חשובה.

בת שבע שרמן-שני: אנשים שמחכים הרבה מאוד שנים, אם זה 6 או 10 שנים, צריך שיינתן פסק דין בתביעה שלהם מלכתחילה.

שמעון יעקובי: אין כזה דבר.

דוד רותם: ואז מה?

בת שבע שרמן-שני: צריך גם בזה לקבוע מועדים.

דוד רותם: לא בחוק הזה.

בת שבע שרמן-שני: לא.

בת שבע שרמן-שני: בעניין הזה כדאי להגיד שאחרי דיון צריך לתת תוך 60 יום החלטה.

בת שבע שרמן-שני: הדבר לא מיושם בפועל.

בת שבע שרמן-שני: השאלה כיצד אנחנו מפקחים על המועדים שקבועים בחוק.

דוד רותם: תוך כמה זמן צריך לתת פסק דין בחוק האזרחי?

אורי צפת: 30 ימים.

דוד רותם: איך צריך לשמוע תיק בבית משפט אזרחי?

דוד רותם: מיום ליום.

דוד רותם: בואו קודם כל נדאג שבתי המשפט.

דוד רותם: .

בת שבע שרמן-שני: למה?

בת שבע שרמן-שני: לבתי הדין הרבניים יש מחויבות גדולה יותר מאשר לבתי המשפט האזרחיים.

בת שבע שרמן-שני: הם מחויבים גם לריבונו של עולם וגם לחוק.

דוד רותם: דיינים, עד כמה שאני יודע, כשהם נכנסים לתפקידם מצהירים אמונים למדינת ישראל ולחוקיה.

דוד רותם: לא ראיתי שיש שם את הקב"ה.

בת שבע שרמן-שני: דיינים מצהירים רק למדינת ישראל, לא לחוקיה.

בת שבע שרמן-שני: הם מצהירים לעשות דין צדק.

בת שבע שרמן-שני: דין צדק זה הקב"ה.

דוד רותם: אני נכנסתי לבתי הדין הרבניים הרבה שנים ואף פעם לא גיליתי שם את הקב"ה.

בת שבע שרמן-שני: לפני 10 שנים נפגשתי כנציגת לשכת עורכי הדין עם נציגות הדיינים.

בת שבע שרמן-שני: העלינו שם בעיות אתיות.

בת שבע שרמן-שני: אמר אחד הדיינים שהוא לא צריך את האתיקה של מדינת ישראל, יש לו את ריבונו של עולם שהוא מחויב לו.

בת שבע שרמן-שני: בית הדין מחויב הרבה יותר מאשר בית המשפט.

בת שבע שרמן-שני: אנחנו לא צריכים להשוות למה שקורה בבית משפט, צריך יותר משם.

דב פרימר: אני סבור שההצעות האלו נכונות, אבל אני לא בטוח שמקומן בחוק.

דב פרימר: אני מהסס לתמוך בהן רק בגלל הנושא הפרוצדוראלי, שזה יגרור אחריו את כל הנושא התקציבי.

דב פרימר: אמרת בצדק שאסור לרב יעקובי להתנגד ולהגיד את הדברים בצורה מפורשת.

דב פרימר: הוא אמר את הדברים ברמיזה שאי אפשר להתעלם ממנה.

דוד רותם: לא שמעתי וגם לא הבנתי.

דב פרימר: אני הבנתי, לכן יש לי את החששות הגדולים האלה שזה יישאר על הנייר.

דב פרימר: שתקתי כל הזמן בגלל שאני חושב שזה דבר טוב לגופו של עניין.

דב פרימר: אני מסכים איתך שבתי הדין לא יישמו את זה כפי שבית הדין ובית המשפט לא מיישמים הרבה דברים מהסוג הזה.

דב פרימר: יחד עם זאת, אני חושב שההצהרה היא הצהרה נכונה.

דב פרימר: אני חושב שדברים כאלה חייבים להופיע, משום שאני חושב שהם יוצרים איזו דינאמיקה, איזה מדיניות ואיזה רף שצריכים לשאוף אליהם מידי פעם לפעם.

דב פרימר: מבקר המדינה ידחוף את הדברים קדימה.

דב פרימר: אני חושב שזה דבר טוב.

דב פרימר: אני לא בטוח שהמקום הראוי הוא במסגרת חוק.

דב פרימר: לפי דעתי זה צריך להיות במסגרת של תקנות.

דב פרימר: הנושא התקציבי מאוד מדאיג אותי.

דוד רותם: פרץ, שמעת את מה שאמרו הרב מלכא והרב יעקובי.

דוד רותם: יש היגיון במה שהם אומרים.

פרץ סגל: כיוון שהייתי בשולחן הזה בזמן שהחוק הזה נחקק אני אזכיר את האנשים שעמלו סביב החוק הזה ומה עמד ביסוד החוק.

פרץ סגל: מי שהיה בשעתו שותף פעיל היה חבר הכנסת רביץ, ז"ל, שעל כל דבר ודבר בחוק, בייחוד הדברים שהורדו מהחוק לעומת הצעת החוק, התייעץ עם הרב אלישיב.

פרץ סגל: החוק הזה נחקק על פי עבודת הדוקטורט של ד"ר יעקב וינרוט.

פרץ סגל: הוא ופרופ' רוזן צבי, ז"ל, היו אלה שליוו את החוק הזה ישיבה אחרי ישיבה.

פרץ סגל: הרעיון שביסוד החוק היה שמדובר בהרחקות דרבנו תם, לכן מלכתחילה הצעת החוק הייתה כהוראת שעה כדי שאחרי שנתיים תיבחן השאלה האם יש מקום להעביר את זה לקהילה, קרי לבתי המשפט האזרחיים, או להשאיר את זה בבתי הדין הרבניים.

פרץ סגל: המטרה הייתה כדי לראות אחרי שנתיים ימים כמה בתי הדין הרבניים עשו שימוש בחוק או לא עשו שימוש בחוק ועל פי זה הדבר יישקל מחדש.

פרץ סגל: הדבר לא יצא לפועל כי נמחקו המילים "הוראת שעה", לכן הנושא לא חזר לדיון כפי שהייתה כוונה מלכתחילה.

פרץ סגל: לגופו של עניין.

פרץ סגל: התפישה שבחוק היא שבית דין רבני ברגע שנותן פסק דין לגירושין פירושו של דבר שהוא החליט שהצדדים צריכים להתגרש.

פרץ סגל: הוא יכול להגיד שמצווה עליהם להתגרש, שהוא מציע או מחייב אותם.

פרץ סגל: מה שהמחוקק רצה זה שאם בית הדין פסק שהצדדים צריכים להתגרש, הרי שזה פסק דין.

פרץ סגל: כיוון שאין לנו הצהרה של בית הדין כמו בית משפט שאומר שהם גרושים, צריכים הצדדים עצמם לבצע את הדבר הזה.

פרץ סגל: המחוקק לא רצה להשאיר את זה לשיקול דעת היה ובית הדין רוצה כך או אחרת, אלא היה והוא פסק שהצדדים צריכים להתגרש, בין אם הוא נקט בלשון מצווה, בין אם בלשון אחרת, הרי שבית הדין מצווה לבדוק מה הם צווי ההגבלה שלפי ההלכה ראוי להטיל על אותו אדם שמצווה להתגרש.

פרץ סגל: אין פירושה של מצווה ללכת הביתה ולעשות את זה רק כלפי שמיים, אלא יש עוד אדם.

פרץ סגל: כמו שכופים על אותו אדם צדקה, גם פה יש דין שצריך לכפות כדי שהוא יקיים את המצווה.

פרץ סגל: בזמני קדם אנחנו יודעים איך הדברים היו מבוצעים.

פרץ סגל: זאת הייתה ההבנה של החוק.

פרץ סגל: פרשנות החוק, לטעמנו, היא שבכל מקרה ומקרה - גם היום בתום 30 יום - על בית הדין לדון בצו ההגבלה כי אחרת אין פסק דין לגירושין.

פרץ סגל: פירושו של דבר שבית הדין לא עשה כלום.

פרץ סגל: הוא אמר ללכת הביתה ולהחליט אם הם רוצים שיקיימו את המצווה, אם הם לא רוצים שלא יקיימו את המצווה.

פרץ סגל: זה לא פסק דין שהמחוקק חשב שהוא בגדר פסק דין, לכן הוא קבע בסעיף (ד) שעל בית הדין בתום 30 יום לדון בצו ההגבלה.

פרץ סגל: זאת הייתה ההבנה.

פרץ סגל: מהבחינה הזאת מה שמוצע פה זה תיקון פרוצדוראלי.

פרץ סגל: באים ואומרים שבית הדין היה צריך לעשות את זה בתוך 30 יום, כפי שהתריע על כך מבקר המדינה, ושצריך לבדוק שהדבר נעשה בתום 45 ימים.

פרץ סגל: אנחנו לא משנים כלום מבחינת התקנון.

פרץ סגל: פסק הדין של בית הדין זה שהוא צריך לבצע את החוק.

פרץ סגל: פירושו של דבר שבתוך 30 יום על כל פסק דין של גירושין הוא צריך לדון על צו הגבלה.

פרץ סגל: זה שאנחנו אומרים לו שאם הוא לא עשה את זה תוך 60 הוא צריך לעשות את זה תוך 45 יום אנחנו לא משנים כלום מבחינת הנטל שהמחוקק במצב היום הטיל על בתי הדין הרבניים.

דוד רותם: בתי הדין הרבניים, למה אתם לא מוותרים על כל הנושא של ההגבלות?

דוד רותם: אתם תיתנו פסקי דין לגירושין, אחר כך ילך לבית המשפט האזרחי.

דוד מלכא: יש הצעה של רונית תירוש.

דוד רותם: בית המשפט האזרחי ידון תוך 30 יום ותוך 45 יום יקבל החלטות.

דוד רותם: למה אתם צריכים שיזרקו עליכם את הכל?

בתיה כהנא דרור: זה יקבל גם מבחינת.

בתיה כהנא דרור: .

דוד רותם: זה יקל בהרבה דברים, כי הנהלת בתי המשפט לא תסכים שיקבעו לה מועדים.

דוד מלכא: לא בגלל זה.

דוד מלכא: הייתה הצעה של רונית תירוש.

דוד מלכא: בנייר עמדה של מרכז רקמן זה חזר.

דוד מלכא: גם היום הכניסו נייר עמדה והזכירו את זה שוב.

דוד מלכא: מבחינה מסוימת זה זלזול בבתי המשפט.

דוד מלכא: יש מושג בתלמוד שאומרים שכשבית דין לא יכול לאכוף את פסק הדין שלו, הוא לוקח איזה גוי שאומר לו לעשות את מה שבית דין ישראל אומרים לו.

דוד מלכא: אם נעשה את בית המשפט כזרוע של בית הדין שתגיד לבעל לעשות את מה שבית דין רבני אומר לו לעשות זה לא יהיה נכון.

דוד מלכא: אני לא חושב שזה המקום.

דוד מלכא: מה שיותר גרוע זאת ההתערבות.

דוד מלכא: זה עניין הלכתי טהור.

דוד מלכא: אולי ניתן לבית המשפט לדון בכל הדין האישי, נמחק את בתי הדין, ניתן להם רק סדר גט ושבית המשפט ידון בכל הגירושין וישלח אותם לבית הדין לעשות גט.

דוד מלכא: אנחנו חיים במדינת ישראל.

דוד מלכא: יש לבתי הדין סמכות ופסקי הדין ניתנים לאכיפה.

דוד מלכא: אני לא צריך זרוע מקבילה.

דוד מלכא: אני חושב שזה ייקח יותר זמן בסופו של דבר.

דוד רותם: זאת לא הבעיה שלך.

דוד מלכא: אני מתנגד לרעיון, כי זה לא הלכתי.

דוד מלכא: צריך לחיות את המציאות.

דוד מלכא: במקרים של הסכמי גירושין, במקרים של המלצה לא ראוי שיהיה מנגנון אוטומטי כי זאת התערבות בדין המהותי.

דוד מלכא: אתה דורש מהדיין לפעול באופן אוטומטי ולקיים דיון.

דוד מלכא: אתה מצפה ממנו שהוא יחשוב על מקום להטיל.

דוד מלכא: כל ההצעה הזאת באה לתת כלי לסעיף 4, לקצוב לוח זמנים.

דוד מלכא: מה שנרוויח מהצעת החוק הזאת זה שבמקרים של כפייה וחיוב נפנה את היומן.

דוד מלכא: גם אם זה יבוא על חשבון דברים אחרים המקרים האלה ייכנסו.

דוד מלכא: אם אתה רוצה שגם במקרים של המלצה והסכם נצטרך לטפל על חשבון דברים אחרים זה לא ייתן שום דבר.

דוד מלכא: אני רוצה להתייחס לדברים של בתיה, כי אני רוצה למחות.

דוד מלכא: בדברים שלך את אומרת שדיינים פוסקים לא מה שהם מאמינים.

דוד מלכא: אם את חושבת שכשדיינים פוסקים המלצה הם מתכוונים לחיוב זה חמור מאוד.

דוד מלכא: כשדיינים חושבים שצריך לתת חיוב הם נותנים חיוב בלי בושה.

דוד מלכא: כשהם חושבים שצריך לתת כפייה הם נותנים כפייה בלי בושה.

דוד מלכא: מי שמופיע אצלנו יודע את זה.

דוד מלכא: כשיש רק המלצה או הצעה זה המצב.

דוד מלכא: ודאי שלדיין אין אלא את מהות הדין על פיו הוא דן.

דוד מלכא: זה מה שנעשה.

דוד מלכא: אני לא יודע מאיפה מכון רקמן לוקח את הנתונים.

דוד מלכא: היא מדברת איתי על נתונים של 2006 ו-2003.

דוד מלכא: יש פה דוח של מבקר הפנים של בתי הדין, של איש מקצוע שבודק את הנתונים וחתום עליהם.

דוד מלכא: אני לא יודע מי חתום על הנתונים שאת מציגה.

דוד מלכא: זה דוח של מארס 2010.

דוד מלכא: פה כתוב בדיוק כמה תיקים נשארו פתוחים, כמה תיקים שהטיפול בהם הוא מעל שנתיים נשארו פתוחים.

דוד מלכא: יש 4 תיקים משנת 2000.

דוד מלכא: מאיפה הנתונים שלכם?

רותי הלפרין-קדרי: הנתונים שלנו הם מהנהלת בתי הדין הרבניים.

דוד מלכא: יש היום מערכת שהקפיצה את בתי הדין בכמה רמות קדימה.

דוד מלכא: אני מזמין אותך, את בת שבע, את בתיה.

דוד מלכא: תבואו ותראו בעיניים שלכם באופן מוחשי.

רותי הלפרין-קדרי: הנתונים מ-2003 ומ-2006 הם מדוח מבקר המדינה.

רותי הלפרין-קדרי: הנתונים מ-2008 הם נתונים שקיבלנו מהנהלת בתי הדין הרבניים.

דוד מלכא: אני מביא לך נתונים של 2010.

רותי הלפרין-קדרי: על שאילתות נוספות שהגשנו השנה לבתי הדין הרבניים לא קיבלנו תשובות.

דוד רותם: שאילתות זה לא פה.

קריאה: שיציג את הנתונים.

דוד רותם: הוא לא צריך להציג את הנתונים.

דוד רותם: אין לי טעם בנתונים עכשיו.

עתניאל שנלר: אני רוצה להתייחס לדברים בשביל לנסות להתקדם בחקיקה.

עתניאל שנלר: זה דיון אקדמי חשוב, אבל אני לא חושב שהוא מקדם את החקיקה הזאת.

דוד רותם: מה שלא מקדם את החקיקה זה שאתה התחייבת לקבל את עמדת ועדת השרים.

עתניאל שנלר: בואו נראה איך נתקדם עם זה.

עתניאל שנלר: כל ניסיון לעשות השוואה עם בתי המשפט הוא השוואה הורסת, כי בתי המשפט הרבה פחות פתוחים לשינויים מאשר בתי הדין הרבניים בנושא סדרי הדין.

עתניאל שנלר: אני מציע לכל אלה שרוצים לקדם את הדברים להיות מאוד זהירים בהשוואות עם בתי המשפט.

עתניאל שנלר: אני חושב שאסור שהכלים יגברו על המהות.

עתניאל שנלר: מעלים טענות של כסף, של תקציב.

עתניאל שנלר: אסור שהזנב ינהל את הכלב.

עתניאל שנלר: לא יכול להיות ש-600 אלף שקלים יקבעו אם דבר הוא נכון או לא נכון.

עתניאל שנלר: זה פשוט פתטי להעמיד את זה בכלל.

עתניאל שנלר: אם צריך להשיג 600 אלף שקל צריך להשיג 600 אלף שקל.

עתניאל שנלר: יש כאן חברי כנסת שעיסוקם הוא לאשר תקציב ולמצוא תקציב לדברים כאלה .

עתניאל שנלר: אוי ואבוי אם הדבר הזה יקבע אם דבר נכון או לא נכון.

עתניאל שנלר: אין מצב שאפשר לקבל גיבוי בתקציבים בתקנות.

עתניאל שנלר: תקנה הופכת את זה לדבר סמי פוליטי, כי תלוי מי עומד בראש, תלוי באיזה זמן, תלוי מי קובע את התקנה, מי מאשר את התקנה.

עתניאל שנלר: יש מצבים שאתה אומר שאתה רוצה ליצור מערכת קבועה לטווח ארוך, מערכת ברורה.

עתניאל שנלר: כלי ברור לא יכול להיות פחות מחקיקה אם אנחנו מתכוונים לזה באמת.

עתניאל שנלר: מה שהעלו היום כאן הן טענות שאני כמעט משוכנע שהן לא היו בוועדת שרים כשהיא דנה על השאלה של הלשון.

עתניאל שנלר: בצד הלוגי של ועדת השרים אני מבין את הגישה של משרד המשפטים.

עתניאל שנלר: אם הייתי יושב בוועדת השרים הייתי אומר את אותו הדבר.

עתניאל שנלר: יחד עם זאת, העלו פה טענות בעלות משקל גדול מאוד בהיקף של השופטים והזמן.

עתניאל שנלר: אף אחד לא נתן תשובה אמיתית.

עתניאל שנלר: להוסיף עוד שופטים או עוד שעות זאת לא תשובה באמת.

עתניאל שנלר: זאת תשובה מתנצחת, לא אמיתית.

עתניאל שנלר: אין תשובה אחרת.

עתניאל שנלר: משרד המשפטים, האם נראה לכם שצריך לאשר את החוק על הבסיס הקיים היום יותר מאשר שנשאיר את השאלה היחידה סביב העניין – לא במנגנון, לא בימים, לא בפרוצדורה – אם להרחיב את המונח "כפייה".

דוד רותם: האם אדוני מבין שהוא חוזר בו מההסכמה שלו ושם אותי בפינת החדר?

עתניאל שנלר: ממש לא.

דוד רותם: אני כפוף להחלטות של ועדת שרים.

עתניאל שנלר: לכן אני פונה למשרד המשפטים.

דוד רותם: פרץ, עם כל הכבוד, הוא בחור חכם והוא בחור חשוב מאוד, אבל הוא עדין לא חבר בוועדת שרים.

עתניאל שנלר: האם אדוני רוצה שיושב-ראש הוועדה יפנה לוועדת שרים ויציע את ההצעה?

דוד רותם: אתה משחק פה בגלגל.

דוד רותם: אתה אומר שנאשר את החוק ואחר כך נפנה לוועדת שרים.

דוד רותם: אם אני נענה לבקשה שלך אני עוצר את הדיון, פונה לוועדת שרים ומחדש לאחר שאני מקבל ממנה תשובה.

דוד רותם: זה דבר שיכול להימשך הרבה מאוד שנים.

עתניאל שנלר: אני מסכים איתך.

עתניאל שנלר: אני חוזר מהבקשה ומציע לנהוג בתבונה.

דוד רותם: אם אני אאשר את החוק לקריאה ראשונה בנוסח שבכחול, כשאני מודיע לפרוטוקול שבמסגרת ההכנה לשנייה ושלישית הסעיף הזה יידון.

דוד רותם: .

דוד רותם: אם אני לא מכניס אותו אתם תפילו את החוק.

דוד רותם: יש לכם רוב קואליציוני בוועדה הזאת.

פרץ סגל: אדוני רמז מקודם שיכול להיות שיהיו פה חילופי גברי.

דוד רותם: ראיתי שיש מכתב שקורא להדיח אותי מתפקידי.

דוד רותם: הבעיה היחידה היא שהוא נשלח לכתובות הלא נכונות.

דוד רותם: הוא נשלח לנשיא, לראש הממשלה וליושב-ראש הכנסת.

דוד רותם: הם לא יודעים שמי שמוסמך להדיח אותי הוא מי שמוסמך להדיח את ראש הממשלה.

פרץ סגל: החלטת ועדת השרים התקבלה גם על דעתם של בתי הדין הרבנים.

שמעון יעקובי: לא הבענו את דעתנו.

פרץ סגל: הוזמנתם לוועדת שרים לחקיקה בדיוק כמונו.

פרץ סגל: גם הנושא התקציבי לא הועלה בוועדת שרים לחקיקה על ידי בתי הדין הרבניים.

שמעון יעקובי: אנחנו לא היינו מודעים להסתייגות של משרד המשפטים.

שמעון יעקובי: ראינו את נוסח החוק של חבר הכנסת שנלר.

שמעון יעקובי: הנוסח היה מקובל עלינו.

שמעון יעקובי: ההחלטה של ועדת שרים לחקיקה הייתה הפתעה עבורנו.

דוד רותם: הם לא יכולים להסכים והוא לא יכול לבקש להצביע על נוסח אחר , אלא אם כן מכניסים את ועדת השרים.

זבולון אורלב: שהם ילכו לוועדת שרים.

דוד רותם: אם אני מוסיף את הסעיף שלהם, עם הודעה שזה סעיף ששנוי במחלוקת ושבהכנה לקריאה שנייה ושלישית הוא לא ייחשב כנושא חדש.

דוד רותם: .

קריאה: קודם הצעת.

קריאה: .

דוד רותם: אני הצעתי הפוך, אבל הוא לא יכול לעשות את זה כי זה לא בסמכותו.

דוד רותם: חבר הכנסת שנלר לא יכול לבקש אחרת.

דוד מלכא: אבל כיוון שזה עלה אחר כך יגידו שהוא לא ירד.

דוד רותם: לא.

דוד רותם: אני מודיע לפרוטוקול שהתוספת של ועדת השרים היא רק לצורך הקריאה הראשונה, היא לא מחייבת בקריאה השנייה והשלישית.

דוד רותם: אני מודיע שאותי שכנעתם.

דוד רותם: עד הקריאה השנייה והשלישית הם ילכו לוועדת שרים ויגידו להם שאני מבקש להוריד אותה כי אני רוצה לקדם את העניין ולא להחזיר אותו אחורה.

שמעון יעקובי: אני באופן אישי לא יכול לומר מילה, כי אני מחויב להחלטת ועדת שרים.

דוד רותם: אני יודע.

דוד מלכא: בת שבע אמרה פה קודם שיטילו עליה סנקציות על פי חוק.

דוד מלכא: את מודעת לכך שכתוב כאן

דוד מלכא: שאם קבע בית הדין בפסק דין שהאישה תקבל גט מבעלה והאישה לא קיבלה את פסק הדין, רשאי בית הדין, באישור נשיא בית הדין הרבני הגדול, זאת אומרת צריך לקיים שימוע, דהיינו סנקציות על אישה אי אפשר להטיל.

דוד מלכא: יש פה בחוק אפליה בין נשים לגברים כשהיא מסרבת.

דוד רותם: אני מעלה להצבעה לקריאה ראשונה.

דוד רותם: .

פרץ סגל: בלי המילים "המחייב או הכופה גט"?

דוד רותם: עם התוספת שלכם.

פרץ סגל: התוספת שלנו היא למחוק את המילים "המחייב או הכופה גט".

דוד רותם: אני מוחק אותן, אבל אני מודיע לכם שזה רק בקריאה הזאת.

דוד רותם: לצורך קריאה שנייה ושלישית אני מבקש שתפנו לוועדת שרים ותציגו בפניה את הטיעון של הרב מלכא והרב יעקובי, כי יש בו הרבה שכל.

נעה ברודסקי: יש נקודה נוספת שצריך להתייחס אליה בהצעת החוק.

נעה ברודסקי: מוצע לקבוע שכבר ברגע שיינתן פסק דין יורה בית הדין על קביעת מועד לסידור הגט ומועד לדיון בבקשה למתן צו הגבלה.

נעה ברודסקי: צריך שיהיה ברור המועד שעד אליו צריך לקבוע את סידור הגט.

דוד רותם: לא בחוק הזה.

נועה ברודסקי: צריך שיהיה ברור שמועד סידור הגט יינתן לפני המועד לדיון בבקשה.

עתניאל שנלר: זה מובן.

נועה ברודסקי: בנוסח זה לא עד הסוף ברור, לדעתי.

נועה ברודסקי: זה בסעיף (א)(1).

עתניאל שנלר: תוסיפי עד 30 יום.

נועה ברודסקי: אחרי הדיון הראשוני שמוצע צריך לקבוע שכל פרק זמן קצוב הנושא ישוב לבית הדין, זאת אומרת שבית הדין יידרש כל פרק זמן קצוב שייקבע כאן בוועדה לדון עוד פעם בצו ההגבלה עד שיינתן גט.

נועה ברודסקי: נקודה נוספת שאפשר לדון בה זה אם לקבוע הוראת מעקב, זאת אומרת שבתי הדין יצטרכו לדווח לוועדה על כמות צווי ההגבלה שניתנו מידי שנה.

דוד מלכא: את זה אפשר לקבל גם היום.

דוד רותם: אני מבין שהפכתי להיות מובטל עוד לפני שהדיחו אותי ושאני כל כמה חודשים אדון בדיווחים שלהם.

דוד רותם: אני מציע שזה ילך לוועדת הפנים.

שמעון יעקובי: צריך לזכור שהמנגנון הקבוע הוא שבעל דין צריך להגיש בקשה.

שמעון יעקובי: הוא לא מוגבל בכמות הבקשות שמותר לו להגיש להטלת צווי הגבלה.

דוד רותם: גם זה דבר שהוא לא נכון.

שמעון יעקובי: זאת המציאות כרגע.

דוד רותם: זאת מציאות לא נכונה.

שמעון יעקובי: עוזרת היועצת המשפטית מציעה שגם אם לא הוגשה בקשה כזאת נשוב ונדון, נשוב ונדון.

דוד רותם: אני לא אוסיף את זה עכשיו, אבל אני מודיע - כדי שלא תישמע טענה של עניין חדש - שאני אדון בכל הסעיפים האלה בהכנה לשנייה ושלישית.

דוד מלכא: גם ההערה הראשונה לגבי קביעת מועד גט תוך 30 יום.

דוד מלכא: .

דוד רותם: הכל יידון בהכנה לשנייה ושלישית.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר 2.

דוד רותם: הצעת חוק בתי דין רבניים (קיום פסקי דין של גירושין) (תיקון – מתן צווי הגבלה ופיקוח על יישום החלטות בית הדין), התשע"א-2010

דוד רותם: אנחנו עוברים להצעת החוק של חבר הכנסת אורלב, שהיא תוספת להצעת החוק של חבר הכנסת שנלר.

דוד רותם: יש תנאים בחוק הזה?

פרץ סגל: אותו תנאי של מחיקת המלים "המחייב או כופה" בסעיף 4ב.

דוד רותם: כסף?

זבולון אורלב: כפי שאמרת נכון, החוק הזה הוא חוק משלים באופן שהוא בונה את מנגנון פיקוח המעקב והתזכורות לצורך הבטחת התהליך הזה.

זבולון אורלב: אני הצעתי בחוק שתוקם מערכת ממוחשבת.

זבולון אורלב: שמעתי הערות שזה עולה 600 אלף שקל.

זבולון אורלב: בהליך החקיקה לא יכול משרד ממשלתי לבוא, אחרי שועדת שרים מאשרת, ולומר שהוא מתנגד או שיש לו איזו שהיא הערה כי אין לו 600 אלף שקל לביצוע החוק.

זבולון אורלב: זה דבר פסול שצריך להוריד מסדר היום.

זבולון אורלב: אם יש איזו שהיא בעיה תקציבית שלא רק קשורה לחוק הזה יש כתובת.

זבולון אורלב: אנחנו מוכנים לטפל בכל דבר.

זבולון אורלב: חזקה עלינו, כמי שמובילים את החוק הזה, שנרצה להסדיר גם את העניין התקציבי.

זבולון אורלב: זה לא קשור כרגע להליך החקיקה.

דוד רותם: אני רושם לפרוטוקול הצהרה שלך שלחוק הזה תיקבע תחולה מהיום שתדאג להם לתקציב.

זבולון אורלב: אני מגויס להשיג את התקציב הזה.

זבולון אורלב: אם זה יהיה ההסדר לגבי כל חוק שיש לו עלות תקציבית זה בסדר גמור.

זבולון אורלב: אני לא חושב שבגלל שהחקיקה קשורה למערכת בתי הדין הרבניים אנחנו צריכים להשיג מראש 600 אלף שקל ואחר כך לחוקק.

זבולון אורלב: אנחנו לא צריכים להיות יוצאי דופן.

דוד רותם: יש שני חוקים שנמצאים על שולחנה של הוועדה הזאת והם לא קודמו כל עוד לא קיבלתי מכתב חתום על ידי שר האוצר שהוא מתחייב לתת תקציב לקיומו של החוק.

זבולון אורלב: אני לא זוכר שעשינו את זה ביחידות הסיוע.

דוד רותם: ביחידות הסיוע גם עשינו את זה.

דוד רותם: יש לי מכתב חתום כזה.

זבולון אורלב: יכול להיות.

זבולון אורלב: אינני יודע.

זבולון אורלב: אם אתה אומר אתה ודאי יודע.

זבולון אורלב: זה קצת פתטי, מצחיק או בנאלי לעכב.

זבולון אורלב: אני גם לא עומד על זה שתהיה דווקא מערכת ממוחשבת.

זבולון אורלב: אם רוצים להעמיד 10 פקידות, שיעמידו 10 פקידות.

זבולון אורלב: מצידי אפשר גם שסעיף 4א ישונה לקראת הקריאה השנייה והשלישית באופן שהשר יקבע בתקנות מה היא אותה מערכת שתאפשר פיקוח, בקרה ומעקב.

זבולון אורלב: מדובר בתקנות באישור הוועדה הזאת.

זבולון אורלב: הכל צריך להיות שקוף.

זבולון אורלב: גם לזה אין לי התנגדות.

זבולון אורלב: הרעיון הוא שצריכה להיות מערכת של פיקוח, בקרה ומעקב אחרי קיום פסקי דין לגירושין לאחר מתן צווי הגבלה, אכיפתם ויישומם.

זבולון אורלב: זה לא צריך להיות בתקנות.

זבולון אורלב: הפרטים יכולים להיקבע בתקנות.

זבולון אורלב: יכול להיות שבחוק הראשי לא צריך ממוחשבת, כי יכול להיות שבעוד שלוש שנים לא יהיו מערכות ממוחשבות.

עתניאל שנלר: התוכנה כולה נמצאת כבר היום.

זבולון אורלב: הכל קיים.

זבולון אורלב: זאת תוכנה פשוטה.

זבולון אורלב: אני גם לא יודע מאיפה המציאו את ה-600 אלף שקל האלה.

זבולון אורלב: אולי מישהו רוצה להכשיל את העניין הזה, אולי מישהו לא רוצה את המעקב, אולי מישהו לא רוצה את השקיפות.

זבולון אורלב: אני נעלב בשמכם שאתם מעלים כזאת סוגיה.

דוד מלכא: אנחנו בעד.

זבולון אורלב: אני יודע שאתם בעד, אבל אתם תוקעים איזה מקל.

זבולון אורלב: הרב מלכא, אני יודע לקרוא דיבורים ויודע לקרוא גם בין השורות.

זבולון אורלב: תורידו את העניין הזה מסדר היום.

דוד רותם: חבר הכנסת אורלב, אם הם היו רוצים לתקוע את החוק הזה הם היו יכולים להרים לי טלפון, הם לא היו צריכים לבוא הנה.

זבולון אורלב: יש דברים שאומרים מחוץ לחדר, יש דברים שאומרים בחדר.

זבולון אורלב: על מחסור של 600 אלף שקל מדברים מחוץ לחדר.

דוד רותם: את הנושא הזה אני העליתי.

דוד רותם: הסברתי שאני לא דן בשני החוקים יחד, כי החשש שלי הוא שאם אני מצמיד אותך לחוק השני הם לא יקיימו את החוק ההוא, הם יגידו שאין להם כסף למערכת.

דוד רותם: זאת לא רק מערכת, זה לא רק עובדים שיתפקדו ויטפלו בזה, אלא זאת מערכת מחשוב, זאת תוכנה.

דוד רותם: אף אחד לא בדק אם יש אפשרות של הדברים.

דוד רותם: זה חוק.

דוד רותם: אני שמח שאמרת שאת המילה "ממוחשבת" אפשר למחוק.

שמעון יעקובי: חבר הכנסת אורלב, לפני שנכנסנו אמרנו לך שיש לנו בעיה.

שמעון יעקובי: אנחנו לא העלינו את זה פה.

זבולון אורלב: מה אמרתי לכם מחוץ לחדר?

זבולון אורלב: אמרתי שזה יהיה עלי.

זבולון אורלב: עשיתי דברים קצת יותר גדולים מ-600 אלף השקלים האלה.

זבולון אורלב: מדובר פה בגורלות של אנשים.

דוד רותם: הנהלת בתי הדין, יש לכם שיק בנקאי מחבר הכנסת אורלב.

עתניאל שנלר: אני מצטרף לשיק הזה.

דוד מלכא: אנחנו באמת בעד.

דוד מלכא: יש הצעה פנימית של בתי הדין איך לעשות את זה.

דוד מלכא: יש מערכת מחשוב מצוינת לבתי הדין.

דוד מלכא: צריך לכתוב אפיון נוסף לקראת הדבר הזה.

דוד מלכא: אלו העלויות בשביל ההכנה.

דוד רותם: כמה זמן לוקח לכתוב את האפיון?

דוד מלכא: יש פה הצעה של 6 חודשי עבודה.

רותי הלפרין-קדרי: אני רוצה להעיר על כך שכאשר מדברים בתקנות ומדברים על האפיון של המערכת, חשוב שלמערכת תהיה יכולת ליצור התראות כפולות גם למזכירות בתי הדין וגם לבעל הדין שלגביו ניתן צו ההגבלה והוא לא קוים.

דוד רותם: פרופ' הלפרין-קדרי, את רוצה שאני אכתוב פה גם את האפיונים?

רותי הלפרין-קדרי: בתקנות.

דוד רותם: אני לא כותב את התקנות.

דוד רותם: יש בשביל זה שר משפטים.

דוד רותם: הוא יודע לכתוב תקנות.

דוד רותם: אני לא מבין בזה.

נועה ברודסקי: 1.

נועה ברודסקי: בחוק בתי דין רבניים (קיום פסקי דין של גירושין), התשנ"ה-1995, אחרי סעיף 4 יבוא: "פיקוח ומעקב 4א.

נועה ברודסקי: בבתי הדין הרבניים תוקם מערכת ממוחשבת שתאפשר פיקוח, בקרה ומעקב אחר קיום פסקי דין לגירושין, ואחר מתן צווי ההגבלה, אכיפתם ויישומם.

נועה ברודסקי: 4ב.

נועה ברודסקי: תזכורת (א) ניתן פסק דין כאמור בסעיף 1 לחוק, יורה בית הדין על קביעת מועד לסידור גט ויידע את הצדדים בכתב או בעל פה בדבר סמכותו של בית הדין להטיל צווי הגבלה במידה ופסק הדין לא יקוים.

נועה ברודסקי: (ב) חלפו שלושה ימים מיום מתן פסק הדין כאמור בסעיף קטן (א) ועקב סירוב הנתבע לא סודר הגט במועד שנקבע, ידון בית הדין בבקשה למתן צו הגבלה, לרבות בקשה להחמרתו של צו קיים".

דוד רותם: אני מבקש להוסיף לסעיף הזה סעיף תחולה.

דוד רותם: 6 חודשים מיום פרסומו, או 30 יום מיום השלמת המערכת, לפי המוקדם.

דוד מלכא: ההכנה של האפיונים זה 6 חודשי עבודה.

דוד מלכא: אי אפשר לקחת נתון של 6 חודשים.

דוד מלכא: עדיף 30 יום אחרי.

זבולון אורלב: אני מעדיף סך הכל 9 חודשים.

דוד רותם: 9 חודשים.

זבולון אורלב: עד הקריאה השנייה והשלישית תעשה בדיקה.

זבולון אורלב: אם תצטרך יותר תגיד לי ואני אשנה.

דוד מלכא: יש כפילות.

דוד רותם: ודאי שיש כפילות.

דוד רותם: כל מה שתיקנתי פה זה לצורך הקריאה הראשונה.

דוד רותם: אף אחד לא יוכל לטעון לעניין חדש.

זבולון אורלב: אני מקיים קשר ארוך עם מכון רקמן באוניברסיטת בר-אילן.

זבולון אורלב: החוק שלי נולד מההידברות המאוד אינטנסיבית.

זבולון אורלב: אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת להודות להם על כל העבודה שהם עושים ועל הסיוע שהם נתנו לי בהכנת החוק הזה.

דוד רותם: אני מבקש מכם להפסיק לנסח כל מיני חוקים ולחלק אותם פה לחברי הכנסת, כי בסופו של דבר זה רק יוצר בלגן שלם.

דוד רותם: החוק של שנלר והחוק של אורלב היו צריכים להיות חוק אחד, לא שכל אחד יגיש.

דוד רותם: נכון שבסוף השנה יש קרדיט למחוקקים המצטיינים, אבל אתם לא צריכים להיות קשורים לזה.

רותי הלפרין-קדרי: אם אינני טועה, ואני אומרת את זה בזהירות רבה, הצעת החוק שלנו והיוזמה שלנו הייתה הראשונה.

רותי הלפרין-קדרי: למען הסדר הטוב אני חושבת שההערה הזאת לא לגמרי נכונה.

דוד רותם: הכוונה שלי שהכל צריך להיות יחד.

רותי הלפרין-קדרי: לכך אני בהחלט מסכימה.

רותי הלפרין-קדרי: ברור שהתפקיד של החברה האזרחית – מרכז רקמן הוא חלק מהחברה האזרחית - היא ליזום הצעות חוק במקומות שבהם נראה לנו שיש דברים שדורשים תיקון.

רותי הלפרין-קדרי: אני חושבת שראוי שנמשיך בכך.

דוד רותם: בזה אין ספק, רק תעשו את ההצעות כוללות.

בת שבע שרמן-שני: דווקא בתחום של מסורבות גט ועגונות הארגונים עובדים מאוד יפה יחד.

בת שבע שרמן-שני: 27 ארגונים פועלים.

דוד רותם: מי בעד הצעת החוק של אורלב?

דוד רותם: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר