ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 569, 2011-07-05 00:00

יצחק וקנין: צהריים טובים.

יצחק וקנין: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

יצחק וקנין: על-סדר היום: הצעת חוק לתיקון פקודת מסילות הברזל (מס' 6), התשע"א-2011.

יצחק וקנין: בישיבה הקודמת שגם אותה ניהלתי היינו באמצע החקיקה.

יצחק וקנין: אני שמח לשתף פעולה עם משרד התחבורה.

יצחק וקנין: כבר התחלנו בהקראה.

עמיר פרץ: אולי תבקש שיתנו לנו איזה רקע.

יצחק וקנין: האמת שהתכוונתי שתהיה מצגת, אבל נעשה אותה בסוף הישיבה.

יצחק וקנין: אם נתחיל במצגת זה יעכב אותנו ואני רוצה להתקדם עם הסעיפים.

עמיר פרץ: איך נתקדם אם לא נבין את המצב?

יצחק וקנין: המצגת היא בנושא של תכנית ההסברה.

עמיר פרץ: תן לנו רקע כללי על החוק.

לאה ורון: הנציגים של משרד התחבורה, מי ערוך לתת סקירה?

לאה ורון: גברת ראובני, חבר הכנסת עמיר פרץ מבקש הסבר על הצעת החוק.

לאה ורון: מה מונח על שולחן ועדת הכלכלה?

חוה ראובני: הצעת החוק שמונחת על שולחן ועדת הכלכלה עניינה בשניים.

חוה ראובני: החלק הקטן, שלמעשה הדיון בו פחות או יותר הושלם בישיבה הראשונה של הוועדה שהתקיימה לפני חודש ימים.

חוה ראובני: הוא עוסק בתיקונים מסוימים לפקודת מסילת הברזל באופן כללי, שמנוסחים היום בלשון אנכרוניסטית מאוד, גם מבחינת הנוסח וגם מבחינת חלק מההסדרים שנחשבים הסדרים בלתי קבילים בעליל במצב המשפטי הנוכחי.

חוה ראובני: הכוונה לדברים כמו פטורים מאחריות נזיקית למיניהם, ואנכרוניסטית ניסוחית, כי היא עדיין מדברת על קנסות בלירות ועל סמכויות של רשות הנמלים והרכבות שכבר עברה מהעולם לפני שנים.

חוה ראובני: אלה סדרה של תיקונים טכניים שלמעשה הטיפול בהם כבר הושלם בישיבה לפני חודש.

חוה ראובני: יתר ההצעה, שבה אנחנו עוברים צעד אחר צעד, זה ההסדרה של הרכבת הקלה.

חוה ראובני: המסגרת החוקית והרגולאציה להפעלת רכבות קלות.

חוה ראובני: על הפרק כרגע כמובן הרכבת הקלה בירושלים, אבל זה חוק מסגרת שנועד להסדיר רכבות קלות.

חוה ראובני: בחזון ואפילו בפעילות אנחנו צועדים לקראת רכבות קלות נוספות.

חוה ראובני: כרגע אנחנו אוחזים בהצעת החוק בהקשרים של הרישוי של הרכבת והן של בעלי תפקידים שונים במסגרת ההפעלה שלה.

חוה ראובני: למיטב ידיעתי הגענו לרישיון הנהיגה.

יצחק וקנין: הגענו לסעיף 46 יט.

יצחק וקנין: את יכולה להתחיל את ההקראה.

חוה ראובני: למיטב זכרוני הקראנו את סעיף 46יט אם כי זה לא הוצבע.

יצחק וקנין: נקרא מחדש וניתן הסבר.

חוה ראובני: "תנאים למתן רישיון לנהיגת רכבת מקומית 46יט.

חוה ראובני: א.

חוה ראובני: המנהל ייתן למבקש רישיון נהיגת רכבת מקומית או יחדשו אם שוכנע שמתקיימים בו התנאים שקבע השר לפי סעיף קטן (ב)" נדמה לי שבדיון הקודם דובר על להוסיף גם כן: "וסעיף 57א(3)(ו), שזה סעיפי התקנת התקנות הכלליים שנמצאים בסוף החוק".

יצחק וקנין: נכון.

חוה ראובני: "ב.

חוה ראובני: השר יקבע תנאים למתן רישיון נהיגת רכבת מקומית או לחידושו ובין השאר תנאים בעניינים אלה ורשאי הוא לקבוע תנאים שונים לסוגים שונים של רישיונות: דרישת גיל מזערי של המבקש.

חוה ראובני: השכלה, הכשרה, מיומנות, ידע וניסיון מקצועי הנדרשים לצורך קבלת הרישיון ובכלל זה בחינות שעל המבקש לעמוד בהן.

חוה ראובני: תנאים המביאים בחשבון את עברו הפלילי של המבקש.

חוה ראובני: תנאים לעניין התאמה גופנית, בריאותית ונפשית הנדרשת מהמבקש והליכים לבדיקת ההתאמה כמור.

חוה ראובני: נסיבות שבהן לא ראוי לתת למבקש רישיון נהיגת רכבת מקומית בשל דרך נהיגתו ברכב לפי פקודת התעבורה המהווה סכנה לעוברי דרך בהתאם להוראות לפי הפקודה האמורה.

חוה ראובני: "

יצחק וקנין: עד כאן.

יצחק וקנין: בבקשה, הסבר.

חוה ראובני: אנחנו כאן מסמיכים את שר התחבורה לקבוע את הדרישות הספציפיות למתן רישיונות נהיגה לשלוש דרגות של שלושת הסוגים של רישיונות לנהיגת רכבת מקומית.

חוה ראובני: זה לא שיקול דעת בלתי מוגבל כמו שיש בפקודת התעבורה בניסוחים שהיו מקובלים בשנת 1961, אלא מסגרת.

חוה ראובני: הוא יכול להתקין תקנות דרישות בחמישה ראשים: בעניין גיל, בעניין השכלה והכשרה, בעניין עבר פלילי רלוונטי, בעניין התאמה בריאותית ובעניין נסיבות של מסוכנות כנהג המצדיקות לא לתת רישיון.

חוה ראובני: בתוך המסגרת הזאת השר יהיה רשאי לקבוע תקנות שהן תקנות רישוי.

עמיר פרץ: מה זה אומר לגבי נהגים קיימים?

חוה ראובני: לגבי הנהגים הקיימים, זה כשלעצמו לא אומר כלום.

חוה ראובני: יחד עם זאת אמרנו ואנחנו חוזרים ומודיעים שבכוונתנו לקבוע הוראות מעבר שיתנו תוקף לרישיונות שניתנו במסגרת תקופת הניסוי.

עמיר פרץ: אני מבקש להתנגד לסעיף הזה לפני שנראה את הוראות המעבר.

עמיר פרץ: עם כל הכבוד, תרגילים כאלה כבר היו בכל מקום.

עמיר פרץ: אני לא נותן סמכות לאף אדם.

עמיר פרץ: אני מכיר את התרגילים האלה של השכלה בדיעבד ושל הכשרות בדיעבד ומאות אנשים נזרקים לרחוב.

חוה ראובני: אני אסביר.

עמיר פרץ: אני לא צריך שתגידי.

יצחק וקנין: חבר הכנסת פרץ, תאפשר לה לפחות לענות.

יצחק וקנין: גם אני רוצה להסכים איתך אני רוצה להבין מה היא אומרת.

חוה ראובני: אני אשלים ואומר באופן מלא.

עמיר פרץ: את יכולה להשלים אבל זה ממש לא יוכל לספק אותי בשום מקרה.

עמיר פרץ: קודם תביאי את ההוראות ואחר-כך - - -

לאה ורון: בישיבה הקודמת ב-20.6 ביקש ממלא מקום יו"ר הוועדה, חבר הכנסת וקנין, להביא לישיבה הבאה את הוראות המעבר.

עמיר פרץ: כל הכבוד, קלעתי לדעת גדולים.

חוה ראובני: יש לנו את המידע, אין לנו את הניסוח.

יצחק וקנין: אני משתדל על הכבוד של הפקידים ולא לפגוע בהם יתר על המידה.

יצחק וקנין: אני רואה שהיא מתאמצת לומר את הדברים.

עמיר פרץ: אני המגן הראשון של הפקידים והנהגים שם הם גם חלק מהפקידים.

יצחק וקנין: אין ספק.

יצחק וקנין: אני זה שאמרתי את זה בישיבה הקודמת מתוך ראייה של הדבר, אבל תן לה לסיים את ההסבר.

חוה ראובני: האינטרס המשותף של כולם, של כל היושבים פה מסביב לשולחן ולא רק בקטע התעסוקתי אלא גם בקטע המקצועי והתפעולי של משרד התחבורה, אם אתה חושב שזה הדבר היחיד שמעניין אותי, אז גם בדלת הזאת יש לנו אינטרס לרציפות התפעול ושהנהגים הקיימים שקיבלו רישיונות לפי תקנות שנקבעו לתקופת הניסוי יוכלו להמשיך להפעיל.

חוה ראובני: אני לא יכולה להתקין תקנות עד שהחקיקה הראשית לא נחקקת ולכן אני לא יכולה להביא לפה ניסוחים כאשר אני לא יודעת מה יוחלט בסופו של דבר.

חוה ראובני: זה ביצה ותרנגולות.

עמיר פרץ: את צודקת.

חוה ראובני: אני אגיד לך איפה ההסתייגות, כדי שלא יאמר אחר-כך שהטעיתי מאן דהוא.

חוה ראובני: הדבר היחיד שאנחנו מבקשים להוסיף, אבל זה לא יהיה תנאי לתוקף בשלב הראשון - הדבר היחיד שנבקש להוסיף על התנאים שבהם כבר עמדו הנהגים, זה יכולת לעשות להם סינון במישור הפלילי.

חוה ראובני: בתקופת הניסוי לא היתה סמכות לבדוק רישומים פליליים של אנשים.

עמיר פרץ: מה זה רישומים פליליים?

חוה ראובני: תרשה לי להשלים ואחר-כך אני אשיב.

חוה ראובני: יחד עם זאת אנחנו סבורים שנהג - - -

עמיר פרץ: אני חושש שלא אצליח לעקוב.

חוה ראובני: זה לא ארוך, זה עוד משפט אחד.

חוה ראובני: נהג שיכול להסיע עד 500 נוסעים, לא יעלה על הדעת שהוא יהיה כזה אם יש לו עבר פלילי בעבירות אלימות, עבירות תקיפה, עבירות תעבורה חמורות וקשות.

חוה ראובני: אלה דברים שלא נבדקו.

חוה ראובני: אין נהג אוטובוס או נהג מונית שנוהג בלי שהדברים האלה ייבדקו וכאן אנחנו מדברים על מישהו שמסיע 500 נוסעים.

עמיר פרץ: אני ממש לא מתרגש שאת אומרת.

עמיר פרץ: אני מכיר אנשים שנפסלו לתפקידים בגלל שהיה להם סכסוך בכיתה בגיל 16 והיה להם רישום פלילי.

עמיר פרץ: אני מכיר כאלה שפתאום הפכו להם איזה אישום פלילי של סכסוך עם השכן לאירוע רב אלימות.

עמיר פרץ: תרשי י בבקשה להבהיר לך שכשרוצים להשתמש בסעיפים ובפרשנויות, צריך להגדיר.

עמיר פרץ: כמו שיש הגדרת קלון מה היא, לא את מוסמכת ולא השר שלך מוסמך, עם כל הכבוד.

עמיר פרץ: החוק צריך להיות חד וחלק.

עמיר פרץ: אין מקום לשיקול דעת של שום שר בתחומים האלה כי תמיד זה יהיה מניפולטיבי ושימוש לא ראוי, נקודה.

חוה ראובני: אני מוחה על הייחוס של המניפולטיביות האינהרנטית.

חוה ראובני: אנחנו בודקים - - -

עמיר פרץ: תרשי לי להציע לך.

עמיר פרץ: ניסיוני קצת יותר גדול משלך בשירות הציבורי וכבר ראיתי מספיק דברים גם בפרקליטות וגם בקרב הפקידות הבכירה ביותר בישראל שהם מצאו עצמם משתמשים מניפולטיבית בחוק שהפרשנות שלו היא בעייתית, לרבות סעיפים כאלה.

יצחק וקנין: בוא לא נהפוך את זה לויכוח אישי.

יצחק וקנין: המהות יותר חשובה לי.

יערה למברגר: אני ממשרד המשפטים.

יערה למברגר: בחוקים רבים, עשרות חוקים, תנאי למתן רישיון הוא בדיקת עבר פלילי.

יערה למברגר: מקובל לכתוב לא כל עבירה שהיא אלא "עבירות שמפאת מהותן, חומרתן ונסיבותיהן".

יערה למברגר: אין הגדרה של קלון בחוק.

יערה למברגר: אני לא מכירה חוק שמגדיר מהו קלון כתנאי למתן רישיון.

יערה למברגר: החוק לא מגדיר מה הוא.

יערה למברגר: יש הגדרה לגבי מהות העבירות, לגבי חומרתן.

יערה למברגר: לכן לא כל סכסוך שכנים.

יערה למברגר: אני יכולה לתת דוגמה מתחום אחר.

יערה למברגר: סיטואציה של נהג מונית או מורה לנהיגה שיש הרשעה בעבירות של אונס או הטרדה מינית.

יערה למברגר: אדם שנמצא אחד על אחד ואנחנו חשבנו שמדובר בעבירה רלוונטית.

יערה למברגר: אבל לא כל עבירה היא עבירה רלוונטית לעניין.

עמיר פרץ: מי קובע?

עמיר פרץ: יש ועדה?

עמיר פרץ: יש צוות?

יערה למברגר: זה בדיוק העניין.

יערה למברגר: בכל החוקים, נותן הרישיון מתייחס למהות העבירות ביחס לתפקיד.

יערה למברגר: לא יכולה להיות רשימה כללית על מהות העבירות שהן חמורות.

יערה למברגר: זה לא רשימה סגורה, זה חייב להיות מובן פר תפקיד.

יערה למברגר: עבירה של הטרדה מינית יכולה להיות רלוונטית להקשר מסוים ולא רלוונטית להקשר אחר.

יערה למברגר: לכן אפילו רשימה סגורה כזאת תפגע יתר על המידה באנשים.

יערה למברגר: בעניין הזה יש עשרות אם לא מאות דוגמאות.

עמיר פרץ: יש לי מספיק דוגמאות של שימוש לרעה.

עמיר פרץ: מספיקה לי אחת כדי לא לתת לך את הסמכות.

יצחק וקנין: אני אציע פיתרון שאולי יסייע לנו.

יצחק וקנין: עורכת הדין מטעם משרד התחבורה, אתם תוכלו להציג לנו טיוטה?

חוה ראובני: אני כבר מחזיקה ביד טיוטה שמדברים על עבירות נגד ביטחון המדינה, אלימות, תקיפה מינית.

חוה ראובני: על אלה מדובר.

חוה ראובני: המנהל לעולם כפוף לביקורת של בית משפט.

חוה ראובני: אם יעשה שימוש לרעה בסמכותו אז בית המשפט יהפוך את ההחלטה והיו דברים מעולם.

לאה ורון: עורכת הדין ראובני, הדיון כרגע הוא לא בתקנון.

לאה ורון: חבר הכנסת וקנין, יו"ר הוועדה, ביקש לקבל את התקנות.

לאה ורון: אמרת שתנאי לתקנות זה אישור הצעת החוק.

לאה ורון: מבקש אותך כרגע יושב ראש הוועדה, תעבירו לוועדה את טיוטת התקנות.

לאה ורון: אנחנו כמובן נעביר אותה גם לחבר הכנסת פרץ.

יצחק וקנין: תעבירו אלי טיוטה ובהתאם לזה אנחנו נמשיך.

יצחק וקנין: אין לנו שום כוונה לתקוע את החוק הזה.

יערה למברגר: ההסדרה של זה נכון שהיא תהיה בהוראת מעבר ולא בסעיף עצמו.

יערה למברגר: זה בהקשרים רבים.

יערה למברגר: עשינו את זה בחוק הטיס, עשינו את זה בכל מקום.

יערה למברגר: אנחנו נותנים הוראת מעבר לגבי הקיימים.

יערה למברגר: זה לא הסעיף עצמו, זה לא מכאן ואילך.

יצחק וקנין: בחוק הטיס זה עלה כל הזמן לגבי התקנות.

יצחק וקנין: הבנו שישנה בעיה להתקין חלק מהתקנות והבנו שאם לא נלך קדימה, אנחנו עלולים למצוא את עצמנו בעוד 3 שנים ו-4 שנים עם חוק הטייס עדיין על השולחן.

יצחק וקנין: הכוונה היא לקדם את הדברים.

יצחק וקנין: בד בבד אני מבין מה שאומר חבר הכנסת פרץ.

יצחק וקנין: הייתי רוצה לקבל טיוטה של התקנות ובהתאם לזה אנחנו נתקדם.

איתי עצמון: השאלה אם לא ראוי שיהיו הוראות מעבר בחוק עצמו ולא לחכות לתקנות?

איתי עצמון: ראוי שמשרד התחבורה יביא הוראות מעבר.

יצחק וקנין: הייתי שמח שהדבר הזה ייעשה בהוראות מעבר.

איתי עצמון: גם אני חושב שזה ראוי.

יצחק וקנין: השאלה אם מסוגלים לעשות את זה בתקופה הזאת?

איתי עצמון: זאת לא הוראת מעבר מסובכת.

חוה ראובני: לגמרי לא מסובכת.

איתי עצמון: אני מציע שיביאו הוראות מעבר שייכנסו לתוך החוק.

יצחק וקנין: יש עוד הערות?

גיתית שיינין: אני יועצת משפטית של "סיטיפס".

יצחק וקנין: זאת החברה של מפעילה את הרכבת הקלה בירושלים.

גיתית שיינין: אני רוצה להצטרף למה שנאמר כאן ולחזור על ההתנגדות שלנו מהישיבה הקודמת לנושא הזה.

יצחק וקנין: בישיבה הקודמת מצאנו פיתרון לגבי הנהגים.

גיתית שיינין: לא.

גיתית שיינין: בישיבה הקודמת סוכם בסופו של דבר שתובא איזו טיוטה שתהיה יותר מגובשת ותראה לנו איזה פיתרון מוצע, אבל עוד לא הוסכם שום דבר.

יצחק וקנין: ישבתם על זה?

גיתית שיינין: לנושא הזה לא הגענו עדיין.

יצחק וקנין: אני לא אצביע על סעיף 46 יט.

יצחק וקנין: אני מבקש שבישיבה הבאה תביאו טיוטה בהסכמה או גם אם אין הסכמה.

יצחק וקנין: אנחנו פה נפעיל את שיקול דעתנו וננסה להגיע לעמק השווה.

איתי עצמון: אם לא, אנחנו ננסח.

יצחק וקנין: בדיוק.

יצחק וקנין: אם לא, אנחנו ננסח את הוראות המעבר.

יצחק וקנין: אני מתקדם הלאה, חבל שנבזבז את זמננו על הסעיף הזה.

גיתית שיינין: אדוני מתייחס לתקופת מעבר וכפי שנאמר כאן בצדק לא מדובר פה רק על תקופת מעבר.

גיתית שיינין: גם מדובר על תקופת מעבר של 5 שנים זה יפה וטוב אבל השאלה האם אחרי 5 שנים יידרשו הנהגים להצמיח פתאום השכלה אקדמאית?

יצחק וקנין: גם לזה התייחסנו בישיבה הקודמת ואתם חוזרים שוב.

יצחק וקנין: תשבו ביחד, תביאו לנו את הדברים לכאן ואנחנו נהיה הגורם שיגשר ביניכם.

יצחק וקנין: אמרנו את הדברים בצורה ברורה, הדיון היה לפני שבוע וחצי.

יצחק וקנין: יש עוד הערות?

גיתית שיינין: לגבי סעיף 46יט אנחנו צריכים להגיע לנוסח מוסכם.

יצחק וקנין: אני לא מצביע על הסעיף.

יצחק וקנין: אנחנו עוברים לסעיף 46כ.

יצחק וקנין: יש רצון לקדם את הצעת החוק הזאת.

יצחק וקנין: השר ביקש ממני אישית לסייע כמה שאפשר.

יצחק וקנין: אני מוכן לסייע.

יצחק וקנין: שבו ביניכם ותסכמו את הדברים כדי שנסיים את החקיקה הזאת.

חוה ראובני: היתה לנו ישיבה קבועה להיום.

חוה ראובני: "סעיף 46כ.

חוה ראובני: "השר רשאי לקבוע מקרים או נסיבות שבהם יהיה אדם פטור מחובת קבלת רישיון נהיגת רכבת מקומית או מעמידה בתנאי מהתנאים לקבלת רישיון כאמור.

חוה ראובני: בתנאים שיקבע, וכן רשאי הוא לקבוע מקרים או נסיבות שבהם רשאי המנהל לפטור אדם מחובת קבלת רישיון או מעמידה בתנאי מהתנאים כאמור, בתנאים שיקבע".

חוה ראובני: הרעיון פה הוא סמכות לתת פטורים.

חוה ראובני: למשל בהמרות.

חוה ראובני: אם מישהו בא עם רישיון נהיגת רכבת מקומית מחו"ל אז התנאים יהיו אחרים והוא לא יצטרך לעמוד בכל התנאים.

חוה ראובני: למעשה אנחנו ראינו דרך הסעיף הזה ולא דרך הוראות מעבר אבל אם עוברים למתכונת הוראת מעבר אז זה פחות רלוונטי פה.

חוה ראובני: הנהגים הקיימים שקיבלו רישיונות לא לפי החוק הנוכחי אלא לפי התקנות של תקופת הניסוי.

חוה ראובני: כמו כן, הרישיונות ברכבת, בניגוד לאוטובוסים, למשל, הרישיונות הם פר קו.

חוה ראובני: רישיון נהיגת רכבת מקומית הוא פר קו.

חוה ראובני: בעתיד יתכן ויהיה לנו יותר מקו אחד אז יכול להיות שאנחנו נוכל להקל בתנאים ולתת פטורים נרחבים למי שיש רישיון נהיגה בקו הרכבת הנוכחי, לקו שייווצר בעתיד.

חוה ראובני: לצורך זה אנחנו רוצים לעשות סעיף פטור.

איתי עצמון: מה ההבדל בין המקרים שבהם השר יקבע שהאדם יהיה פטור לבין הסמכות של המנהל שתיקבע גם היא בתקנות לפטור אדם?

חוה ראובני: זה עניין של רזולוציה של הוראות השר.

חוה ראובני: השר יכול לקבוע גם מסגרת של סוגי מקרים שבהם הוא ישאיר שיקול דעת למנהל לקבל החלטה לגביהם.

חוה ראובני: יהיו מקרים שהוא יגיש שזה פטור ויהיו מקרים שאנחנו נותנים מסגרת למנהל לשקול.

יערה למברגר: יש הבדל בין פטור סוג לבין פטור ספציפי.

יערה למברגר: השר יכול לתת פטורי סוגים.

יערה למברגר: כל מי שיש לו רישיון לנהיגה באיחוד האירופאי, אז השר קובע את זה בתקנות.

יערה למברגר: השר מבנה את שיקול הדעת של המנהל במתן פטור.

יערה למברגר: אתה תיתן פטור מנסיבות אישיות כאשר אחד, שניים שלוש, ואז בסוף את הפטור האישי נותן המנהל אבל השר בתקנות היבנה לו את מסגרת שיקול הדעת למתן הפטור.

איתי עצמון: כלומר, יהיו מקרים שמראש אדם לא יהיה מחויב לקבל רישיון ויהיו מקרים ספציפיים שהמנהל ייתן פטור?

חוה ראובני: יהיו מקרים שמראש לא יהיה חייב לקבל רישיון.

חוה ראובני: יהיו מקרים שהוא יצטרך לקבל רישיון אבל בתנאים מקלים ולא במלוא התנאים שייקבעו בתקנות, ויהיו מקרים שבהם המנהל יהיה רשאי לשקול בדיוק מה נדרש לאותו נהג.

חוה ראובני: זאת התפישה שלנו.

יצחק וקנין: יש לי עצה.

יצחק וקנין: כל הסעיפים שאנחנו דנים בהם בנושא רישיונות, לדעתי כדאי מאוד שנדלג על כל הפרק הזה ונעבור לפרק התאונות.

יצחק וקנין: ואז, בישיבות הבאות, לאחר שתשבו, אולי עד יהיו תקנות, הוראות מעבר, אולי טיוטה, ויהיה לדעתי יותר קל.

יערה למברגר: כל התקנות?

יצחק וקנין: לא כל התקנות.

יצחק וקנין: אפילו אם יהיו לכם הוראות מעבר לנושאים שמועלים פה.

יצחק וקנין: לדעתי כמעט ולא יהיה פה נושא שלא נשמע התנגדויות כמו ששמענו בסעיף הקודם.

חוה ראובני: הוראות מעבר זה רלוונטי רק לגבי הנהגים הקיימים כבר.

חוה ראובני: זה לא קשור להוראות מעבר.

חוה ראובני: 46כג לא רלוונטי לתקנות, זה סמכויות ישירות.

יערה למברגר: גם אם זה רלוונטי לתקנות.

יערה למברגר: אני רואה הבדל בין מה שעולה בסעיף יט' לבין הסעיף של הפטור עכשיו.

יערה למברגר: זה תקנות אחרות.

יצחק וקנין: יש הערות?

גיתית שיינין: עולה פה הנושא של הוראות המעבר.

גיתית שיינין: נניח שהוראות המעבר יפתרו את הצורך באיזה עדכון של ההשכלה שנדרשים להם המנהגים הקיימים.

גיתית שיינין: כאשר מדובר על זה שכל נהג חדש, החל מעוד 5 שנים, יצטרך להיות בעל דרישות שהן הרבה יותר גבוהות מהנהגים שהוכשרו עד היום, זה כבר גם כך חורג מגדרי - - -

יצחק וקנין: התייחסנו לנושא הזה ואמרנו שזה לא ישפיע כהוא זה על אותם נהגים.

גיתית שיינין: לא, זה בדיוק העניין, אני רוצה להסביר.

גיתית שיינין: אני לא מדברת רק על הנהגים הקיימים.

גיתית שיינין: אני מדברת על כל הנהגים שיידרש המפעיל מטעם הזכיין לגייס.

גיתית שיינין: אנחנו כרגע עם תכנית להכשרת נהגים שאושרה מזמן על-ידי משרד התחבורה.

גיתית שיינין: התכנית הזאת גם תומחרה ותוקצבה באופן מסוים על-ידי הזכיין.

גיתית שיינין: אפילו אם רק בעוד 5 שנים, לאחר הוראת מעבר, יהיה פתאום פתח לעבור ולהעלות את הדרישות באופן דרמטי, ברור שמדובר בחריגה מבחינת מה שהזכיין והמפעיל מטעמו תכנון.

יצחק וקנין: הנושא הזה ברור לנו כי העליתם אותו גם בישיבה הקודמת.

חוה ראובני: אם אנחנו אישרנו תכנית הכשרה מסוימת יש להניח שתכנית ההכשרה הזאת עונה על הצרכים להבנתנו.

חוה ראובני: יכול להיות שבמהלך כמה שנים של תפעול נפיק לקחים.

חוה ראובני: ראשית, השינוי יהיה בתקנות וברור שזה ייעשה מולכם בדיון איתכם.

חוה ראובני: דבר שני, יש להניח עדיין שאם ההכשרה הנוכחית מניחה את דעתנו, אז לא נדרוש דוקטורטים בעוד 5 שנים.

חוה ראובני: אולי נדרוש איזו תוספת לקורס, אולי המרה, אולי יותר דגש על נושא מסוים ויותר דגש על נושא אחר.

חוה ראובני: מכן ועד לשינויים הדרמטיים שמהם את חוששת, אני חושבת שרחוקה הדרך.

מרק פיליפס: אני מבין שהתשובה היא שאנחנו נסמוך על משרד התחבורה.

יערה למברגר: לא, זה תיקון בתקנות.

מרק פיליפס: אבל מה שאתם כותבים פה מבחינת ההסמכה.

מרק פיליפס: אתם אומרים שלא תפעילו את הסמכות.

חוה ראובני: לא אמרנו שלא נפעיל.

חוה ראובני: אמרנו שנכתוב את ההכשרה.

חוה ראובני: אמרנו שייכתבו תקנות שבהם תיאמר ההכשרה.

חוה ראובני: אבל מה שאישרנו עד עכשיו - - -

יצחק וקנין: מה שמסבירה היועצת המשפטית של משרד התחבורה מספק אותי.

יצחק וקנין: רבותיי, זה מספק אותי.

יצחק וקנין: אני חושב שאתם יוצרים פה משהו שזה לא הכיוון.

יצחק וקנין: זה לא שבעוד 5 שנים יבקשו הצגה של תעודת דוקטור או פרופסור או תואר ראשון או תואר שני.

יצחק וקנין: זאת לא הכוונה.

יצחק וקנין: הכוונה היא להפיק לקחים ולהעביר קורסים יותר מתאימים או נוספים במקביל להכשרה שהם כבר קיבלו.

גיתית שיינין: ככל שמה שנאמר כאן כמובן מחייב לפרוטוקול - - -

יצחק וקנין: אני אומר את הדברים לפרוטוקול.

עמיר פרץ: חבר הכנסת וקנין, מה סיכמת?

יצחק וקנין: אני דילגתי על הסעיף.

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 46כ.

יצחק וקנין: אני מצביע על הסעיף.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

יצחק וקנין: הסעיף התקבל.

חוה ראובני: "תנאים ברישיון לנהיגת רכבת מקומית 46כא.

חוה ראובני: המנהל רשאי לקבוע ברישיון לנהיגת רכבת מקומית תנאים ומגבלות שיחולו על בעל הרישיון במהלך תקופת תוקפו של הרישיון, כולה או חלקה, ובכלל זה תנאים כמפורט להלן: דגם הרכבת המקומית שבה הוא רשאי לנהוג; המטרה שלשמה הוא רשאי לנהוג ברכבת המקומית; קווי הנסיעה של רכבת מקומית שבהם הוא רשאי לנהוג; אמצעי עזר שבהם עליו לעשות שימוש בנהיגה.

חוה ראובני: " הייתי רוצה להחליף בפסקה 2 במקום "המטרה שלשמה" זה צריך להיות "סוגי הנסיעה".

איתי עצמון: זה בעצם תלוי במינוח שבו נשתמש ב-46יט.

חוה ראובני: זה בהתאמה ל-46 יט, סוגי הרישיון.

יצחק וקנין: תקראי שוב את סעיף 2.

חוה ראובני: כיוון שנשארנו ב-46יט עם סוגים אני רוצה שזה ייאמר בהתאמה - "סוגי הנסיעות".

איתי עצמון: לא, לא.

מרק פיליפס: חוה, אני חושב שמה שדיברנו בפעם הקודמת היה: רישיון מלא, רישיון תחזוקה ורישיון תפעול.

מרק פיליפס: אלה שלושת הסוגים.

יצחק וקנין: לצורך הדיון אני רוצה לשאול.

יצחק וקנין: תגידו, אתם יושבים ביניכם לפני הדיון?

יצחק וקנין: זה חשוב מאוד לצורך הדיונים האלה.

חוה ראובני: אנחנו מקיימים ישיבות על הנושאים הקונקרטיים ששנויים במחלוקת.

חוה ראובני: ישבנו פעמיים מאז שהתחילו הדיונים בהצעת החוק.

חוה ראובני: יש לנו לפחות עוד ישיבה אחת נוספת קבועה.

יצחק וקנין: לאיזה סעיפים הגעתם בדיונים הפנימיים?

חוה ראובני: אנחנו לא עובדים כך.

יצחק וקנין: אני רוצה להציע לכם הצעה.

יצחק וקנין: בחוק הטיס לקחנו לנו את הדבר הזה כבדבר שבשגרה.

יצחק וקנין: בלי זה גם אחרי 4 שנים חוק הטייס לא היה מסתיים.

יצחק וקנין: בלי הישיבות המקדימות ביניכם – תאמינו לי, אתם תחסכו לנו פה הרבה כאב ראש.

יצחק וקנין: תשאירו לנו את הדברים בהם אנחנו צריכים להכריע.

יצחק וקנין: אני אומר לכם את זה כהצעה לטובת החקיקה הזאת.

חוה ראובני: אנחנו יושבים איתם על הנושאים השנויים במחלוקת בינינו.

חוה ראובני: לא על כל מילה וניסוח כי גם אנחנו לא נגמור.

עמיר פרץ: מי זה המנהל?

עמיר פרץ: את יכולה להסביר לי מי זה האיש שקובע את הרישיון?

חוה ראובני: המנהל מוגדר בסעיף 2א לחוק.

חוה ראובני: זה סעיף שאושר בישיבה הראשונה: "השר ימנה עובד המדינה שהוא בעל ניסיון בניהול ותפעול מערכות תחבורה".

עמיר פרץ: הוא יקבע את קווי הנסיעה?

חוה ראובני: "ובכלל זה מערכות תחבורה מסילתית לעניין מסילות הברזל כמנהל לעניין מסילות הברזל".

חוה ראובני: הוא לא קובע את קווי הנסיעה, הוא קובע את אותו קו שנהג רשאי לנהוג בו.

חוה ראובני: רישיון הנהיגה הוא לגבי קו.

עמיר פרץ: אבל הרישיון צריך להיות לגבי קו?

עמיר פרץ: הרישיון צריך להיות לגבי נהג שרשאי לנהוג בעומס כזה או אחר.

עמיר פרץ: את קובעת אם יציבו אותו במשמרת על הקו הזה או על הקו הזה?

חוה ראובני: בהחלט כן.

חוה ראובני: בהקשר הרכבתי, וכך זה מקובל בעולם, הנהגים מקבלים הכשרה פר קו וברישיון הנהיגה שלהם נאמר לאיזה קו הם מורשים.

חוה ראובני: יהיה נהג שיהיה מורשה ב-4 קווים שיש להם אותו מפעיל, אז תהיה גמישות תפעולית רבה יותר.

יצחק וקנין: איך אתם רוצים להגדיר את סעיף 2.

חוה ראובני: "סוגי השימושים שלשמם הוא רשאי לנהוג".

חוה ראובני: זאת הכוונה.

חוה ראובני: אולי נשב אחר-כך על הניסוח.

יצחק וקנין: אנחנו נאשר את הסעיף אם אין הערות.

יצחק וקנין: יש לכם הערות?

מרק פיליפס: יש לנו שאלה לגבי סעיף 4, אמצעי עזר.

מרק פיליפס: היינו רוצים לקבל הסבר למה הכוונה.

חוה ראובני: משקפיים, למשל.

יצחק וקנין: לגבי הניסוח תשבו ותחליטו.

יצחק וקנין: אנחנו נאשר את הסעיף.

יצחק וקנין: המהות ברורה.

יצחק וקנין: רבותיי, אני מצביע על סעיף 46כא.

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

חוה ראובני: "46כב.

חוה ראובני: הגבלת רישיון לנהיגת רכבת מקומית, התלייתו, פסילתו או סירוב לחדשו א.

חוה ראובני: המנהל רשאי, בהחלטה מנומקת בכתב ובכפוף להוראות סעיף קטן (ד), להגביל רישיון לנהיגת רכבת מקומית, להתלותו לתקופה שלא תעלה על שלושה חודשים או עד שימולאו תנאים שיקבע, לפסול את בעל הרישיון מלהחזיק ברישיון או לסרב לחדשו, בהתקיים אחד מאלה, לאחר שנתן לבעל הרישיון הזדמנות לטעון את טענותיו לעניין זה:" (בהמשך ארצה לתקן תיקון בסעיף א'.

חוה ראובני: אתייחס לתיקון בסוף הקראת הסעיף).

חוה ראובני: הרישיון ניתן על יסוד מידע כוזב; הרישיון ניתן על יסוד מידע שגוי אשר לו היה ידוע למנהל לפני מתן הרישיון יש יסוד סביר להניח שלא היה ניתן; חדל להתקיים בבעל הרישיון תנאי מן התנאים למתן הרישיון או לחידושו לפי סעיף 46יט; בעל הרישיון הפר תנאי או מגבלה ברישיון או הוראה מההוראות החלות עליו לפי סימן זה; בעל הרישיון היה מעורב בתאונה כהגדרתה בסעיף 46כט; המנהל שוכנע כי קיימות נסיבות המעידות על כך שבדרך נהיגתו של בעל הרישיון ברכבת מקומית יש משום סכנה לביטחון התנועה.

חוה ראובני: השר רשאי לקבוע הוראות בעניין הנסיבות שבהם יראו בדרך נהיגתו של בעל רישיון ברכבת מקומית משום סכנה כאמור.

חוה ראובני: "

יצחק וקנין: עד כאן.

חוה ראובני: סעיף קטן א' הוא סעיף שרובו ככולו מאוד מאוד מקובל ברישוי.

חוה ראובני: מתן הרישיון הוא מהלך בלתי הפיך וכשהרישיון לא אמור היה להינתן או שכבר מפסיקים להתקיים התנאים לנתינתו, אותו נותן רישיון מוסמך לפסול אותו וליטול ממנו את הרישיון.

חוה ראובני: זה הרעיון הכללי בסעיף קטן א'.

חוה ראובני: אפשר להיכנס יותר לפרטים אם תרצו לברר.

יצחק וקנין: סעיף 3 מתייחס לסעיף שבעצם לא הצבענו עליו.

יערה למברגר: כן, אבל אני אסביר.

יערה למברגר: בעצם זה תנאי עקרוני שתנאי למתן הרישיון הוא גם עילה לביטול הרישיון.

יערה למברגר: זאת אומרת, אם היית צריך לעמוד בתנאי כלשהו, לא משנה מהו למתן הרישיון, אם הוא לא מתקיים זאת עילה לביטול הרישיון.

יערה למברגר: לכן לא משנה בעיניי מה התנאים שנכניס בסוף.

יערה למברגר: יהיו תנאים למתן הרישיון וכעניין עקרוני, אם תנאי שמלכתחילה היית צריך לעמוד בו כדי לקבל ובמהלך תקופת הרישיון הוא הפסיק להתקיים, לכן זה עילה לביטול הרישיון.

לאה ורון: לא ענית לשאלתו של היושב ראש לגבי פסקה 3.

יערה למברגר: אני אנסה לענות.

יערה למברגר: אם לא הייתי ברורה, אני אנסה שוב.

יערה למברגר: זה לא משנה בעיניי מהם התנאים למתן הרישיון.

יערה למברגר: התוכן הספציפי שניצוק למה הם למתן הרישיון: עבר פלילי, השכלה גיל, לא משנה מה הם התנאים.

יערה למברגר: כעיקרון, כתפיסת רגולאציה, כל תנאי שיהיה למתן רישיון, לא משנה מה נקבע שם, הוא עילה לביטול הרישיון.

יערה למברגר: לכן זאת התשובה.

מרק פיליפס: אני רק רוצה להפנות את תשומת לב הוועדה.

מרק פיליפס: בדיון הקודם דיברנו על הסמכות של המנהל לבטל רישיון של מנהל התפעול.

מרק פיליפס: שם יש הוראה שאומרת שהוא יכול להתנות ולבטל ובתנאי שנתן לבעל הרישיון או לבעל היתר ההפעלה שאצלם הוא מועסק, הזדמנות לטעון את טענותיו לעניין זה.

מרק פיליפס: אני חושב שזה ראוי להוסיף שפה נעשה את אותו תיקון.

חוה ראובני: זה כתוב בפתיח.

מרק פיליפס: "בהתקיים אחד מאלה, לאחר שניתן לבעל הרישיון או למי שמעסיק אותו.

מרק פיליפס: ..".

מרק פיליפס: גם למעסיק שלו יש אינטרס בסיפור הזה.

חוה ראובני: אני חושבת שיש הבדל בין מנהל תפעול לנהג.

חוה ראובני: בעוד שמנהל תפעול הוא תנאי להיתר של בעל הזיכיון, אז אם אני פוגעת בתוקף הרישיון של מנהל התפעול, ממילא זה משליך ישירות על התוקף של ההיתר.

חוה ראובני: נהג מסוים כן או לא יש לו רישיון, זה לא משפיע על התוקף של ההיתר של בעל הזיכיון.

מרק פיליפס: זה נכון אבל זה כן משפיע על מערך התפעול.

חוה ראובני: התנאים של נהג הם גם תנאים בטיחותיים באופן ישיר.

חוה ראובני: אנחנו מדברים על המיומנויות הבסיסיות של הסעת 500 נוסעים.

חוה ראובני: גם אם זה לא נוח לבעל ההיתר, ואני יכולה להבין שזה יכול להיות לא נוח, אנחנו עדיין חושבים שזה לא יכול להיות שהוא ימשיך לנהוג אם הוא לא עומד בתנאים המינימאליים הנדרשים.

מרק פיליפס: כל מה שאנחנו אומרים, שבעל ההיתר או המעסיק של אותו בעל רישיון נהיגה, שתהיה לו גם הזדמנות להשמיע את הטענות.

מרק פיליפס: פה זה "נתן לבעל הרישיון את ההזדמנות" ולא למי שמעסיק אותו.

מרק פיליפס: זאת ההערה.

חוה ראובני: אנחנו מדברים על תנאים למתן הרישיון.

חוה ראובני: אני לא חושבת שזה רלוונטי במקרה הזה.

חוה ראובני: שם זאת סיטואציה מאוד חריגה שהרישיון של אחד מפיל את הרישיון של מישהו אחר.

חוה ראובני: לכן שם, באופן מאוד חריג, כשלא מתקיימים תנאי הרישיון, אנחנו בכל זאת שומעים עוד מישהו.

חוה ראובני: כאן שום דבר לא תלוי בזה חוץ מהרישיון של אותו אדם.

יערה למברגר: נהג משאית שעובר באור אדום.

יערה למברגר: האם תקרא לבעל החברה לשימוע כדי שיסביר למה נהג המשאית עבר באור אדום?

יצחק וקנין: שוכנעתם, נכון?

מרק פיליפס: אני מסכים שזה פחות חשוב.

יצחק וקנין: אתה רוצה שיקראו לאבא שלו?

מרק פיליפס: אם לא יאשימו אותנו אחר-כך על מה שהוא עשה, אז אני אשמח לא להופיע.

יצחק וקנין: אני מציע לך שלא יזמינו אותך במקומו.

גיתית שיינין: אם אפשר הערות לסעיפים 5 ו-6.

יצחק וקנין: ודאי.

גיתית שיינין: לגבי סעיף 5.

גיתית שיינין: אני מפנה את תשומת לב הוועדה שבהגדרת התאונה, כפי שהיא הוגדרה, היא רחבה במיוחד.

גיתית שיינין: לכן להגיד שכל אדם שהיה מעורב – לא גרם לתאונה אלא רק מעורב בה.

גיתית שיינין: זה היה נכון גם אם היתה תאונה של ממש.

גיתית שיינין: ודאי שכך כאשר מדובר בתאונה שמוגדרת כמעט תאונה.

גיתית שיינין: כל נהג שמעורב בכמעט תאונה אפשר לשלול לו את הרישיון?

גיתית שיינין: זה נראה לחלוטין חסר רחב.

יצחק וקנין: חבל שאני לא יכול לאמץ לכם את חוק הטיס.

חוה ראובני: אנחנו מדברים כאן על הזמנה, אנחנו מדברים כאן על שימוע.

חוה ראובני: אם הוא רק היה מעורב, זה לא באשמתו והוא נהג על-פי כל הוראות הבטיחות, אז הוא יצא.

יצחק וקנין: זה אפילו מצמצם את העניין.

גיתית שיינין: איפה כל נהג ש"דפק ברקס ברמזור", אם יורשה לי להשתמש בשפה הזאת, מחויב להופיע באיזה שימוע?

יערה למברגר: הוא מסיע 500 נוסעים.

יערה למברגר: את מדברת על רכב פרטי אבל הוא מסיע 500 נוסעים, זאת אחריות מאוד כבדה.

יערה למברגר: נגיע לזה כשנדבר על פרק התאונות.

יערה למברגר: מה שמכונה "כמעט ונפגע" יכול להיות אירוע חמור.

יצחק וקנין: זה יכול להיות גם לא כמעט.

גיתית שיינין: אם זה לא כמעט, אז זאת תאונה ועם זה אין לנו בעיה.

יצחק וקנין: אני לא רוצה שזה יקרה.

יצחק וקנין: אני מעדיף את ה"כמעט".

גיתית שיינין: את הדיון לגבי השאלה מהי תאונה בהחלט נשאיר לדיון בפרק התאונות.

גיתית שיינין: אני חוזרת לנושא כאן.

גיתית שיינין: האפשרות לשלול רישיון של נהג מכיוון שהוא היה מעורב בתאונה, לא גרם לה אלא רק מעורב, היא נראית על פניו קיצונית.

יערה למברגר: צריך לזכור גם שזה לא רק לשלול.

יערה למברגר: את מדברת פה על משהו שנמצא בקצה הספקטרום.

גיתית שיינין: גם התניה.

גיתית שיינין: אם נהג היה מעורב בתאונה שלא באשמתו, למה הוא צריך - - -

יצחק וקנין: מי צריך לקבוע אם זה לא באשמתו?

יצחק וקנין: מישהו צריך לקבוע את זה.

דנית גלעד: בשלב הראשון עוד לא יודעים, קודם כל צריך לפסול.

גיתית שיינין: קודם כל לפסול?

דנית גלעד: רציתי להסביר שבמקרה הזה זה אכן החמרה מסוימת עם הנהג והרחבה מסוימת של סמכות המנהל אבל סביר להניח שחקירה של התאונות האלה תהיה הרבה יותר קשה.

דנית גלעד: מדובר במערכות מורכבות, מערכות ממוחשבות.

דנית גלעד: סביר להניח גם שיופעל פה שיקול דעת.

דנית גלעד: אם תהיה נטייה שמסתמנת אשמה של הנהג, אז יחליטו להתלות את רישיון הנהיגה ולסיים את החקירה ולברר אותה עד תום.

דנית גלעד: לכן זה נראה לך על פניו קצת יותר מחמיר מפקודת התעבורה אבל כאן אין מנוס כנראה מסמכות כזאת.

מרק פיליפס: מה ההסדר לגבי נהגי אוטובוסים?

דנית גלעד: שם החקירה היא הרבה יותר פשוטה.

דנית גלעד: כאן החקירה תהיה הרבה יותר מורכבת כי יתכן שהתאונה נגרמה בגלל תקלה מחשובית שייקח הרבה זמן לעלות עליה.

דנית גלעד: הבדיקה תארך זמן כי יצטרכו להיכנס למחשב.

גילה אדרעי: מה קורה עם אותו נהג שאת מתלה לו את הרישיון?

גילה אדרעי: את בתהליך של חקירה, בדיקת המחשוב.

גילה אדרעי: מה קורה עם אותו נהג שלקחת לו את הרישיון?

דנית גלעד: לכן השאלות האלה יצטרכו לעלות בשאלת האיזונים במסגרת ההחלטה האם לפסול או לא לפסול.

דנית גלעד: זאת החלטה שנתונה לביקורת ציבורית.

דנית גלעד: השאלה אם נפסל או לא נפסל זאת לא שאלה.

גילה אדרעי: אני יו"ר ועד העובדים של רכבת ישראל.

גילה אדרעי: עדיין אין לנו יו"ר, הוא מונה אבל עדיין לא אושר.

גילה אדרעי: אנחנו באנו לבדוק כי המונחים פה לא ברורים לנו ואנחנו מאוד רוצים שתחדדו.

גילה אדרעי: שמדברים על רכבת ברזל מקומית מתכוונים לרכבת קלה ולא מדברים על הרכבת הכבדה.

גילה אדרעי: אתה עושה תנועה כאילו זה ברור, אבל זה לא ברור ואני אגיד לך למה.

גילה אדרעי: בתוך חוק המסילה כתוב שלסלול מסילת רכבת, רק רכבת תוכל לעשות את זה, רק לרכבת יש רישיון.

גילה אדרעי: בזמן הזה בין הבחירות שלנו כוועד, הועברה מסילת עכו-כרמיאל ומסילת העמק לסלילה על-ידי מע"צ.

גילה אדרעי: זאת רשות שאנחנו לא נתנו אלא לקחו מאיתנו.

גילה אדרעי: חוץ מזה שלקחו לנו, תעזוב את הסלילה של המסילה, בדק המסילה שהוא 5 שנים, זה איתות, סידור המסילה, תחזוקתה, נלקח מאיתנו.

גילה אדרעי: זאת פגיעה של 5 שנים בעבודה המאורגנת.

גילה אדרעי: באתי לפה כדי לחדד את המושגים כדי שלא נבוא אחר-כך בשאלות ובפרצופים של תמיהה על הנושא.

גילה אדרעי: אתם מדברים עכשיו על הרכבת המקומית, אני מבקשת לחדד שזאת רק הרכבת הקלה.

גילה אדרעי: אני לא רואה פה את ועד הרכבת הקלה, ואני לא יודעת אם יש להם ועד, אבל אם את מתלה לנהג רישיון - - -

יצחק וקנין: אני אעצור אותך פה.

יצחק וקנין: שלא תטעי ולא יטעו אותך.

יצחק וקנין: אני מציע לך, אם יש לך יועץ משפטי שגם יוביל את הדבר הזה.

יצחק וקנין: החוק מדבר בצורה ברורה.

יצחק וקנין: החוק נקרא: הצעת חוק לתיקון פקודת מסילות הברזל, כך כתוב.

גילה אדרעי: הברזל זה אנחנו.

יצחק וקנין: אתם בתוך כל ההגדרה.

גילה אדרעי: בדיוק, בשביל זה באנו.

יצחק וקנין: שלא תטעי, החקיקה פה נוגעת בכול.

גילה אדרעי: אז בשביל מה בימים אלה אנחנו יושבים מול האוצר ומנהלים משא ומתן?

יערה למברגר: כל הפרק הזה של הרכבת המקומית נוגע רק ברכבת הקלה.

יערה למברגר: כל הפרק הזה שאנחנו מדברים עליו לא נוגע לרכבת ישראל.

גילה אדרעי: אז אם אפשר, בבקשה, בפרק 46 להחליף את המינוח ולרשום "הרכבת הקלה".

יערה למברגר: אני מציעה שאולי תיקחו מישהו שהוא מומחה בחקיקה שילווה אתכם ויסביר לכם את העניינים כי אני חושבת שההגדרות פה הן ברורות.

יערה למברגר: אם הייתם מתעמקים ולוקחים ליווי מתאים הייתם מבינים שזה לא רלוונטי לרכבת הכבדה.

יערה למברגר: גם הנושא שדיברת עליו עם הנושא של ההקמה, הוא פשוט לא רלוונטי לדיון הנוכחי.

גילה אדרעי: הוא לא רלוונטי כי הוא לא נוח?

יערה למברגר: כי הוא לא חל עליכם.

גילה אדרעי: אני שואלת:

גילה אדרעי: האם מחר תוכלי לקרוא לרכבת עכו-כרמיאל רכבת מקומית?

יערה למברגר: אני לא אוכל לקרוא לרכבת הכבדה רכבת מקומית.

גילה אדרעי: אני שואלת אותך שאלה אחרת.

יצחק וקנין: סליחה, את לא תשאלי אותה והיא לא תשאל אותך.

יצחק וקנין: אני מציע שתעשו את מה שאמרתי.

יצחק וקנין: באמת, אני רוצה לסייע לך.

יצחק וקנין: קחו יועץ משפטי.

גילה אדרעי: יש לנו.

יצחק וקנין: הוא יקרא את הדברים ויעיר לכם הערות והוא יכול להשתתף בישיבות כאן וגם בישיבות המקדימות אם אתם רוצים.

יצחק וקנין: אני אומר למשרד התחבורה שיצטרף אתכם לעניין אם אתם רוצים לשבת ותבואו לפה לדיון בצורה מוכנה.

חוה ראובני: כל זמן שאנחנו מדברים על הפרק של מסילת ברזל מקומית אני לא רואה שום צורך ושום עניין לסבך את הדיונים.

חוה ראובני: אנחנו נמצאים בפרק בחוק שמדבר על מסילת ברזל מקומית.

חוה ראובני: למסילת ברזל מקומית יש הגדרה שלא כוללת את הרכבת ישראל.

חוה ראובני: אנחנו מדברים על כל דרישות הרישוי הנזקקים במסגרת מסילת רכבת מקומית.

יצחק וקנין: אני לא מתכוון לאפשר ויכוח בין הצדדים.

יצחק וקנין: הדברים ברורים, נאמרים בצורה הכי ברורה לפרוטוקול.

יצחק וקנין: אלה דברים שנרשמים.

גילה אדרעי: בסדר.

גילה אדרעי: אנחנו נשמח שיהיה רשום בפרוטוקול שמקומי זה רק הקלה.

יצחק וקנין: עוד לפני ששמחת זה כבר רשום.

חוה ראובני: מקומית כמוגדר בסעיף 46א לפקודה.

חוה ראובני: יש הגדרה.

יצחק וקנין: בכל אופן, קחו את היועץ המשפטי שיראה לכם את אותם סעיפים שנוגעים לכם.

יצחק וקנין: אולי אתם חושבים שתיפגעו כך או אחרת.

לאה ורון: יושב ראש הוועדה מפנה אתכם לסעיף 46 להגדרת מסילת ברזל מקומית.

יצחק וקנין: יש הגדרות לכל דבר.

יצחק וקנין: אני לא הייתי מתחילת החקיקה פה, אלא רק מהדיון הקודם.

יצחק וקנין: אני לא יודע אם אהיה בדיון הבא.

יצחק וקנין: בכל אופן, אני אומר לכם את הדברים כהצעה כדי שתוכלו להתקדם הלאה ולא שניתקע פה בכל מיני הבהרות שאין בהן צורך והן רק מעכבות את הדיון.

יצחק וקנין: אנחנו ממשיכים.

איתי עצמון: רציתי לשאול לעניין סעיף קטן א'.

איתי עצמון: האם מדובר על צעד עונשי כי כתבתם "להתלותו לתקופה שלא תעלה על 3 חודשים או עד שימולאו תאים".

חוה ראובני: זה מה שהערתי תוך כדי הקראה שביקשתי לתקן בהמשך.

חוה ראובני: לא, אין הכוונה פה לסמכות עונשית.

חוה ראובני: כאן מדובר על כלים רגולאטיביים, הפקת לקחים.

חוה ראובני: המנהל אחר.

חוה ראובני: כשמתרחש אחד האירועים המפורטים המנהל קורא לנהג ורואה שיש צורך בצעדים כלשהם במישור הרגולאטיבי.

איתי עצמון: אם כך, צריך לשנות את הנוסח.

חוה ראובני: במחשבה נוספת, אנחנו חושבים שאפשר לוותר על המילים "לתקופה שלא תעלה על 3 חודשים או".

חוה ראובני: זה להתלותו עד שימולאו התנאים שיקבע.

חוה ראובני: אם יש תנאי שמבחינה רגולאטיבית הוא חיובי, שבלעדיו המנהל משוכנע שמקצועית לא ראוי שאותו אדם ינהג ברכבת, אם הוא מגלה חסר בידיעותיו, למשל, או בהכשרתו, בין אם בדיעבד ובין אם בגלל איזו טעות או השלמות כלשהן, מאיזו סיבה, הוא יתלה את הרישיון עד למילוי התנאים וישלח אותו להשלים את התנאים.

איתי עצמון: מה תהיה המשמעות של פסילה, אם כך?

איתי עצמון: בפקודת התעבורה פסילה היא גם לצמיתות וגם לתקופה.

יערה למברגר: זה אמנם יוצא דופן שאין בעצם הפרדה קונספטואלית בין שלילת רישיון להתליית רישיון.

איתי עצמון: ביטול רישיון.

יערה למברגר: כן, ביטול לעומת התלייה.

יערה למברגר: משתמשים במילה פסילה כמילה נרדפת שמשמשת בעולם התעבורתי.

יערה למברגר: זה נכון שההתליה היא משולבת לתוך זה כאקט זמני.

יערה למברגר: כיוון שפה אנחנו מדברים על דבר חקיקה מודרני, אנחנו לא נתקן את כל החקיקה בישראל.

יערה למברגר: אולי פעם יתקנו את פקודת התעבורה.

יערה למברגר: אנחנו חשבנו שנכון לדבר על המונחים העדכניים שאנחנו מדברים עליהם ויותר נקי להבדיל בין פסילת רישיון שהיא לצמיתות לבין התליה שהיא לתקופה.

איתי עצמון: השאלה, האם לא כדאי להגיד "לפסול לצמיתות".

איתי עצמון: יכול מאן דהוא לפרש את המילה פסילה בהתייחס למשמעות בפקודת התעבורה.

יערה למברגר: יש פה אפשרות להגיש שוב אחרי תקופה.

יערה למברגר: אם אתה כתב "פסילה לצמיתות" משתמע שאדם לא יכול להגיש שוב.

יערה למברגר: פה יש אפשרות אחרי שנה להגיש שוב.

חוה ראובני: אני לא אמנע ממישהו שאחרי - - -

איתי עצמון: למה אי-אפשר להגיש?

חוה ראובני: לצמיתות זה עד 120.

לאה ורון: לצמיתות זה לא משאיר לך פתח.

איתי עצמון: אבל בביטול רישיון, למשל, יש חקיקה שבה ניתנת תקופה מסוימת שאותו אדם בעצם לא יכול להגיש בקשה לרישיון חדש.

איתי עצמון: לאחר מכן הוא יכול לשוב ולהגיש.

איתי עצמון: כל ההליך מתחיל למעשה מהתחלה.

לאה ורון: כאן זה לא המקרה.

חוה ראובני: אם תרצה לעשות את זה כך, נראה לי שנצטרך להכניס הסדר שלם על עניין = = =

איתי עצמון: אני פשוט רוצה להבין את המשמעות של המילה "פסילה".

חוה ראובני: זה לכל תקופה שהיא שיקבע המנהל, בהתאמה לצרכים הרגולאטיביים.

חוה ראובני: אם המידע שנמסר הוא כוזב - - -

איתי עצמון: אז חזרנו לנקודת ההתחלה, זה כן עונשין.

יערה למברגר: ההתליה היא לכל תקופה שהיא.

יערה למברגר: פסילה היא פסילה.

יערה למברגר: פסילה היא ביטול הרישיון.

דנית גלעד: פסילה יכולה להיות גם לתקופה.

יערה למברגר: לא, התליה היא לתקופה, הפסילה היא לא לתקופה.

יערה למברגר: בפקודת התעבורה זה כיום מבולבל.

דנית גלעד: פסילה על-ידי קצין משטרה, למשל.

יערה למברגר: פקודת התעבורה מדברת על פסילה לתקופה, זה נכון.

יערה למברגר: כפי שאמרתי, זה דבר חקיקה ישן.

יערה למברגר: כיום בדברי החקיקה החדשים את מבדילה בין ביטול לתקופה לביטול קבוע.

יערה למברגר: שנה הרישיון שלך מותלה.

יערה למברגר: בפקודת התעבורה היית אומרת שזאת פסילה לתקופה.

דנית גלעד: יערה, יש כאן סמכות שהוסדרה לגבי קצין משטרה שבה יש פסילה לתקופה.

יערה למברגר: נכון.

יערה למברגר: מה ששאבנו מפקודת התעבורה, שאבנו כפי שזה בפקודת התעבורה.

יערה למברגר: אנחנו לא מתקנים עכשיו טעויות היסטוריות בפקודת התעבורה.

יערה למברגר: מה ששאבנו שאבנו עם הסמכות בפקודת התעבורה.

יערה למברגר: מה שאנחנו יוצרים סמכויות מנהליות חדשות, אנחנו יוצרים את הסמכויות המנהליות החדשות בצורה העדכנית שלהם.

חוה ראובני: אני עדיין יכולה לראות פסילת מנהל לתקופה.

חוה ראובני: למשל, במקרה שבו אותו נהג יצא מורשע באיזו עבירה.

חוה ראובני: אז נפסול אותו עד שעברו איקס שנים מאותה הרשעה.

חוה ראובני: את קוראת לזה התליה.

יערה למברגר: הוא מתלה את זה לאיקס שנים.

חוה ראובני: אני רואה התליה "עד לשינוי תנאי שיקבע".

יצחק וקנין: אני רוצה לשאול.

יצחק וקנין: האם אי-אפשר למצוא ניסוח נכון שיניח את דעתנו?

יצחק וקנין: אם פסילה היא בלתי מוגבלת ובהתליה אני מתלה את הרישיון לתקופה, אז צריך למצוא - - -

חוה ראובני: אני מבינה את המונח התליה ולכן אני גם הצעתי לכתוב הגדרה למונח התליה, התליה היא עד למילוי תלוי.

חוה ראובני: התליה זה תלוי, זה מדבר על תנאים.

חוה ראובני: פסילה זה מתייחס לתקופות באורך כזה או אחר.

איתי עצמון: אבל קודם אמרת שלא מדובר על צעד עונשי.

איתי עצמון: כלומר, לא מדובר על לומר לאדם שיעמוד עכשיו בפינה 4 חודשים ואל תעשה שימוש ברישיון שלו.

חוה ראובני: התליה היא לא צעד עונשי אבל הפסילה היא צעד מנהלי שיש בו - - -

איתי עצמון: אני לא מצליח לעמוד על הבדל בין פסילה לתקופה לבין התליה לתקופה.

חוה ראובני: ההבנה שלי את ההתליה היא לא לתקופה ולכן גם ביקשתי להוריד את ה-3 חודשים.

חוה ראובני: התליה, בראיה שלי – אולי אם כולנו נגיע להסכמה על המהות נוכל אחר-כך לחשוב איך כותבים את זה.

חוה ראובני: יש עצירת תוקף שהוא עד להתקיימות תנאי מסוים שקובע המנהל.

איתי עצמון: זאת אומרת, זה יכול להיות גם לתמיד, כל עוד לא התקיים אותו תנאי?

חוה ראובני: כל עוד לא התקיים אותו תנאי, נכון.

חוה ראובני: סנקציה אחרת, כלי רגולאטיבי אחר, הוא כלי שהמנהל אומר: בפרק פרק זמן מסוים כזה, הרישיון שלך לא בתוקף פר פרק זמן שיכול להיות באורכים משתנים.

חוה ראובני: אני נותנת עוד פעם את הדוגמה: למשל הורשע בעבירה פלילית חמורה שאין מחלוקת שאותו נהג אסור שינהג.

חוה ראובני: לדוגמה, אם הוא תקף נוסעים.

חוה ראובני: אומרים עד שיחלפו 7 שנים ממועד גזר הדין.

יערה למברגר: עדיין את יכולה לנסח את זה כהתליה עד לחלוף התקופה.

חוה ראובני: אז אם אנחנו יכולים להסכים על המהות, נוכל להסכים על הניסוח.

יערה למברגר: כל הסעיפים שמנוסחים אחר-כך לא מנוסחים לפי התפישה שאת מציגה עכשיו.

יערה למברגר: נצטרך לדקדק לכל אורך הדרך.

יערה למברגר: זה לא נוסח לפי זה.

מרק פיליפס: בעיניי הסעיף הזה הוא דואלי.

מרק פיליפס: נשאל קודם אם זה עונשי.

מרק פיליפס: קודם כל ממה שאני שומע, המשמעות היא לא עונשית אבל היא תוצאתית.

מרק פיליפס: כלומר, אתם תגיעו למסקנה ותטילו איזו מגבלה על אותו נהג.

מרק פיליפס: דבר שני.

מרק פיליפס: מהתשובות הקודמות, גם אמרתם שעד שתחליטו מה היה באותו אירוע תאונה, אתם רוצים להתלות אותו כי לא ראוי שהוא ימשיך לנהוג.

מרק פיליפס: קודם כל, שהמשמעות של הדברים האלה תהיה ברורה.

מרק פיליפס: קודם כל, הנהג הזה יפסיק לעבוד והוא לא יקבל משכורת.

מרק פיליפס: הסעיף הזה נותן למנהל את הסמכות להתלות את הרישיון עד למה שלא ברור.

מרק פיליפס: זה יכול להיות עד שהוא יגיע למסקנה מה קרה וכולנו יודעים כמה זמן זה יכול לקחת, או שהוא חושב שהנהג היה אשם וצריך להוסיף עליו מגבלות.

מרק פיליפס: אני מפנה את תשומת לב הוועדה שגם היום קיימת סמכות של משטרת ישראל לפי פקודת התעבורה לשלול את הרישיון במקרים מסוימים וגם לבית משפט.

מרק פיליפס: פתאום אנחנו מכניסים עוד סמכות של עוד רגולאטור למיקס הזה.

מרק פיליפס: לא ברור לי למה זה טוב.

מרק פיליפס: גם לא ברור לי, מבחינת אותו בעל רישיון, מה המגבלות של הסמכות הזאת?

מרק פיליפס: הרי בעל הרישיון הזה לא יכול להישאר ללא ודאות לנצח.

מרק פיליפס: גם מבחינת "סיטי פס".

מרק פיליפס: אם רישיון של נהג מותלה לשנה, הוא לא יישאר אצלנו.

יצחק וקנין: אני אסביר לך למה פה צריך את המנהל ולא משטרת ישראל, כי לא יעמוד שוטר ויעצור רכבת.

דנית גלעד: למשטרת ישראל יש סמכות.

יצחק וקנין: ברור.

יצחק וקנין: אני רק אומר שאי-אפשר להשוות בין אוטובוס שנוסע על כביש ושוטר עוצר אותו לבין רכבת שנוסעת על מסילה.

יצחק וקנין: זה לא אותו דבר.

יצחק וקנין: דרך אגב, בחוק הטיס היה לנו אותו דבר עם הטייסים.

יצחק וקנין: לכן אני חושב שצריך למצוא את הניסוח הנכון שיניח את דעתם של כולם.

יצחק וקנין: הניסוח הזה גם לא מניח את דעתו.

מרק פיליפס: אני לא חושב שזה אותו מקרה.

מרק פיליפס: אנחנו מדברים על מקרה שיבוא המנהל לשטח ויעצור את הנהג כי הוא רואה משהו.

מרק פיליפס: היה איזה משהו והוא יגיד שהנהג ה זה לא יוצא בבוקר.

מרק פיליפס: זה לא מקרה של שוטר שעוצר את הרכבת בצד.

מרק פיליפס: דבר שני.

מרק פיליפס: אני חושב שהסמכות של המנהל, גם אם אנחנו נסכים על עצם הסמכות שתהיה לו להתלות את הרישיון, אני כן חושב להכניס פה מגבלות הגיוניות על היכולת שלהם.

מרק פיליפס: אם הם רוצים, למשל, לשלול את הרישיון או להתלות את הרישיון עד שיסיימו את החקירה בעניין, אני חושב שהם צריכים להגיד: אנחנו נסיים את החקירה בזמן כזה וכזה.

מרק פיליפס: זה לא יהיה מעל תקופה מסוימת, אחרת הנהג לא יודע איפה הוא עומד וגם בעל רישיון ההפעלה לא יודע איפה הוא עומד עם אותו נהג.

מרק פיליפס: הוא לא ישאיר אותו לנצח.

אלי יריב: אני מההסתדרות החדשה.

אלי יריב: אותנו מעניין מה קורה בתקופה שהרישיון שלו נלקח ממנו?

אלי יריב: מי משלם לו משכורת?

אלי יריב: זה לא מופיע פה.

יערה למברגר: מה קורה עם נהג משאית ששוללים לו את רישיון הנהיגה?

אלי יריב: פה מדובר על תקופות ארוכות יותר מאשר אצל נהג משאית.

יצחק וקנין: אני שואל אותך.

יצחק וקנין: שוללים רישיון נהיגה לנהג שנסע על .

אלי יריב: פה לא מדובר על מהירות.

יצחק וקנין: אני שואל אותך שאלה: נהג נסע במהירות ועבר עבירה.

אלי יריב: המעסיק משלם לו.

יצחק וקנין: המעסיק לא משלם לו כלום.

אלי יריב: הוא משלם לו.

יצחק וקנין: מאיפה לקחת את זה?

יצחק וקנין: מההסתדרות החדשה, יכול להיות.

יצחק וקנין: אל תבלבל אותנו.

יצחק וקנין: אני רוצה להגיד לך שזאת עבירה אם המעסיק משלם לו.

אלי יריב: מהירות זה משהו אחר.

אלי יריב: פה מדובר בתאונה שלא יודעים מי גרם לה?

יצחק וקנין: נותנים פרס למישהו שנסע ?

אלי יריב: פה מדובר על תאונה שאף אחד לא יודע מי אשם.

יערה למברגר: נהג משאית שעבר עבירה - - -

אלי יריב: זאת לא הדוגמה.

יצחק וקנין: לפי השיטה שלך כולם ייסעו על .

יצחק וקנין: שב בבית ותקבל משכורת.

אלי יריב: זאת לא הדוגמה.

גילה אדרעי: הוא לא אמר שלא יענישו אותו או שלא ייקחו לו את הרישיון.

גילה אדרעי: בימים אלה שמתנהל משא ומתן ויש הסכם עבודה בין ההסתדרות - - -

יצחק וקנין: אני מחוקק חוקים, אני לא מנהל משאים ומתנים.

גילה אדרעי: בסדר, אבל בתוך המשא ומתן יש תנאים של העובדים אם הם עברו עבירות כאלה וכאלה.

גילה אדרעי: לא אומרים, חס וחלילה, שנהג שנוסע ב- ינהג, ברור שייקחו לו את הרישיון.

גילה אדרעי: אבל מה קורה עם אותו עובד, זה מאוד חשוב שידונו.

חוה ראובני: המשא ומתן עם ועד העובדים של רכבת ישראל איננו רלוונטי.

גילה אדרעי: הוא לא קשור לפה לרכבת הקלה.

יצחק וקנין: רבותיי, שיהיה ברור.

יצחק וקנין: ועד העובדים, אני מבין את הרצון שלכם לדאוג לעובדים.

יצחק וקנין: זה לגיטימי, הכול טוב ויפה.

יצחק וקנין: אבל פה אנחנו מחוקקים חוקים, זה לא ועד עובדים.

גילה אדרעי: אבל החוק שלך צריך להיות במקביל למשא ומתן שמתנהל.

יצחק וקנין: אני לא מנהל איתך ויכוח כרגע.

יצחק וקנין: כשאתן לך רשות דיבור, תדברי ולא תתפרצי.

יצחק וקנין: לכן, רבותיי, חובתנו להתקדם בחקיקה.

יצחק וקנין: אני שוב פעם אומר, אני מציע לכל המערכת ולמשרד התחבורה, תעשו ישיבות על אותם סעיפים שאתם מביאים לדיון כדי שאתם תורידו הרבה דברים בצד.

יצחק וקנין: אני אומר לכם שחוסר הבנה של הדברים גורם לנו להתעכב סתם על חוקים.

יצחק וקנין: אני אומר את זה מהניסיון של חוק הטיס.

יצחק וקנין: אין פה דברים שהם ברומו של עולם.

יצחק וקנין: צריך להגיע לעמק השווה ובדברים שאתם לא מגיעים לעמק השווה, אנחנו אלה שנצטרך לפסוק לאן אנחנו הולכים.

חוה ראובני: כל ההליך של הכנת החוק היה מלווה בדיונים עם כל הגורמים הנוגעים.

לאה ורון: עורכת הדין ראובני, את רואה מידי ישיבה מה מתרחש בוועדה.

לאה ורון: העובדה שהמנכ"ל שלכם כותב: "אחת לשבועיים נעשות ישיבות עבודה", מה הציפייה שלהם, שהוועדה תעשה ישיבות אחת לחודש אם אתם עושים אחת לשבועיים?

לאה ורון: תעשו פעמיים בשבוע ואפשר יהיה להתקדם.

יערה למברגר: אני מסכימה להערה לגבי פגישות עם סיטי פס לגבי הרכבת הקלה.

יערה למברגר: אבל הסעיפים שאנחנו קוראים עכשיו הם לא רלוונטיים לרכבת ישראל.

יערה למברגר: אני לא מוצאת טעם להיפגש עם גורם שהסעיף לא חל עליו.

יצחק וקנין: אני לא מדבר על ועד העובדים.

אלי יריב: אבל אם ההסתדרות לא - - -

יצחק וקנין: רבותיי, אני אמרתי את דעתי.

יצחק וקנין: ידידי מההסתדרות, שיהיה לך ברור.

יצחק וקנין: אתה לא תתפרץ פה פעם אחת יותר.

יצחק וקנין: בוא נעשה סדר.

יצחק וקנין: אני מכבד אתכם, אני מבין את התפקיד שאתה משמש בו אבל אל תתפרץ כי אחרת נאבד את השליטה על הישיבה.

יצחק וקנין: אני רוצה לומר לכם במלוא הרצינות.

יצחק וקנין: אני מדבר מתוך הניסיון מתוך רצון שאתם תתקדמו בחקיקה הזאת.

יצחק וקנין: אם לא תעשו את הדברים הללו, אנחנו נטחן מים.

חוה ראובני: אדוני, אנחנו לגמרי לא נגד להיפגש.

יצחק וקנין: היו ישיבות בחוק הטיס וברגע מסוים באו הטייסים בעליהום אחד גדול.

יצחק וקנין: הייתי מקבל את כל הפרוטוקולים של הישיבות שלהם והייתי בה מוכן לישיבות.

לאה ורון: הוא מדבר על הפרוטוקולים של ישיבות ההכנה.

יצחק וקנין: אז הייתי אומר להם: חבר'ה, אתם טועים טעות חמורה, אתם הולכים בקו לא נכון.

יצחק וקנין: הם התעשתו בשנייה אחת והבינו שאני צודק.

חוה ראובני: אדוני, יש הבדל אחד מאוד מהותי ואני מניחה שיערה שהיתה שותפה, ב ניגוד אלי, לחוק הטיס.

חוה ראובני: בחוק הטיס לא היתה מחלוקת על הצורך בו.

חוה ראובני: הטייסים לא התנגדו שיהיה חוק טיס והיה דיון על הפרטים.

יצחק וקנין: כמה שאת טועה.

חוה ראובני: פה יש מחלוקת עם הזכיין על עצם מהות ההסכם ועל הלגיטימיות לעשות את ההסדר.

חוה ראובני: זה בא בכל נקודה ונקודה.

חוה ראובני: על הדבר הזה אנחנו לא יכולים להתפשר.

יצחק וקנין: את יכולה שלא להתפשר איתם על שום סעיף.

חוה ראובני: העניין הוא לא הסעיף, העניין הוא עצם קיומו של החוק.

יצחק וקנין: את כנראה לא יורדת לסוף דעתי.

יצחק וקנין: אני שוב פעם אומר.

יצחק וקנין: גם עם הטייסים וישבו, וגם עם הפקחים וגם עם רשות שדות התעופה.

יצחק וקנין: כולם ישבו יחד ובסופו של דבר נשארו חילוקי דעות רבים והם הובאו לוועדה.

יצחק וקנין: אנחנו הצלחנו להתגבר על הדברים האלה מכוח זה שהם ישבו לפני כן.

יצחק וקנין: זאת דעתי, אתם חופשיים להמשיך איך שאתם רוצים.

יצחק וקנין: חוק הטיס היה הרבה יותר עבה מזה.

יצחק וקנין: אני אומר לך שחילוקי הדעות היו קשים וכבדים מאוד.

יצחק וקנין: לכן זאת העצה שלי אליכם.

יצחק וקנין: אתם תתקדמו יותר מהר.

יצחק וקנין: אם אתם רוצים לסיים את החוק הזה בתוך חודש, יש לכם אפשרות.

יצחק וקנין: אם אתם לא רוצים, זה ייקח הרבה זמן.

יצחק וקנין: אם אתם לא רוצים, זה ייקח הרבה זמן.

גיתית שיינין: אני רוצה רק להבהיר שוב.

גיתית שיינין: אני חוזרת ואומרת ואני מביעה את זה גם בפגישות בינינו וגם בוועדה.

גיתית שיינין: הזכיין רוצה חוק כי יש דברים שצריכים הסדרה.

גיתית שיינין: זה שיש נושאים בתוך החוק ששנויים במחלוקת בינינו בגלל קונספט מסוים לגבי צורה של הסדרה ולגבי דברים אחרים, אלה סוגיות נקודתיות.

גיתית שיינין: אלה דברים שאפשר אולי לפתור את חלקם ומה שלא ייפתר אולי יכול להגיע לוועדה.

גיתית שיינין: הזכיין רוצה בחוק.

גיתית שיינין: צריכה להיות הסדרה בחקיקה באופן מובהק.

יצחק וקנין: הדברים ברורים, איפה הדברים מחזיקים כרגע.

חוה ראובני: אנחנו בסעיף 46כב.

איתי עצמון: אנחנו כרגע בסעיף 46כב אנחנו צריכים בעצם להבין בצורה מאוד חדה על מה מדובר.

איתי עצמון: אני לא הצלחתי להבין מה ההבדל בין התליה לבין פסילה לתקופה, כאשר אמרתם שאתם מבקשים למחוק את הסמכות להתלות לתקופה שלא תעלה על 3 חודשים.

חוה ראובני: אני מציעה כך.

חוה ראובני: אנחנו משתמשים באותם מונחים במובנים שונים.

חוה ראובני: אני מציעה שנגיע פה להסכמה והוועדה תאשר את התכנים, מה יהיו הסמכות, ואחר-כך אנחנו נעשה את הניסוח וניתן לזה את הלבוש הפורמאלי המשפטי בנפרד.

איתי עצמון: אני לא חושב שהבעיה היא - - -

יצחק וקנין: הסעיף הזה הוא לא סעיף אני יכול לתת לו ככה - - -

חוה ראובני: אנחנו נגיע להסכמה על התכנים, מה תהיינה סמכויות המנהל?

חוה ראובני: מה הוא יהיה רשאי לעשות?

חוה ראובני: האם הוא יהיה רשאי לקבוע פסילות והתליות לתקופה או עד למילוי תנאים?

חוה ראובני: לאיזה תקופות?

חוה ראובני: ולאיזה מטרות.

איתי עצמון: ככל שמדובר על פסילה או התליה לתקופה אני כן חושב שצריך להגביל את התקופה.

איתי עצמון: כלומר, מה שאתם ביקשתם למחוק, לתקופה שלא תעלה על 3 חודשים.

איתי עצמון: אם אתם מבקשים להחזיר את אותה סמכות, צריך בוודאי לתחום את גדר הסמכות.

איתי עצמון: זאת החלטה אחת שאפשר לקבל.

יצחק וקנין: לדעתי כן.

יצחק וקנין: ברגע שאנחנו קובעים פרק זמן זה מאפשר בכל מקרה לאותו אחד שהסנקציה הופעלה נגדו, לראות בדיוק מה קורה איתו.

יצחק וקנין: אחרי 3 חודשים המנהל יצטרך לקבל החלטה או להאריך.

יצחק וקנין: ניתן לו את הסמכות בהתאם לנסיבות.

חוה ראובני: ומעבר ל-3 חודשים, מתוך המונח פסילה זה - - -

יערה למברגר: מעבר ל-3 חודשים זה או עד למילוי תנאים או שפסילה היא בעצם פסילה קבועה ואז אדם צריך להתחיל את ההליך מהתחלה.

יצחק וקנין: כן.

יצחק וקנין: אדם צריך לדעת איפה הוא חי.

יצחק וקנין: המערכת צריכה לראות מה קורה עם הנהג שלה, נכון?

חוה ראובני: אז אנחנו מדברים על התליה עד 3 חודשים, זאת חלופה אחת.

חוה ראובני: התליה עד למילוי תנאים זאת חלופה שנייה, וחלופה שלישית זאת פסילה שזה בעצם ביטול הרישיון.

איתי עצמון: ולא פסילה לתקופה.

איתי עצמון: אנחנו לא נחזור פה על המונחים במובנים שונים.

חוה ראובני: אם זאת הכוונה, אז הכוונה מקובלת עלינו.

יצחק וקנין: לפני שתעירי את ההערות תגידי איך הסעיף צריך להיות ואחר-כך תעירו את ההערות.

חוה ראובני: אם כך, זה כמו שמודפס.

חוה ראובני: אני חושבת שהיה איזה פער בהבנות של המונחים.

גיתית שיינין: הנושא של לתת סמכות להתלות עד לקיום תנאים והתנאים האלה יכולים להיות מנוסחים עד שיעברו 7 שנים, אז אנחנו חוזרים שוב פעם - - -

יערה למברגר: זה לא יהיה מנוסח "עד שיעברו 7 שנים".

יערה למברגר: זה "עד שתעבור תקופת ההתיישנות".

יערה למברגר: בעיניי זה לא אותו דבר.

יערה למברגר: אתה לא סתם זורק תקופה.

יערה למברגר: לא כך תעקוף את החוק.

גיתית שיינין: אבל את מבינה שאם זה הנוסח והנוסח מאפשר את זה, זה בעייתי.

גיתית שיינין: דבר נוסף שהייתי רוצה להתייחס אליו.

גיתית שיינין: מה שהוזכר כאן קודם לגבי סמכות החקירה המוקנית, הטבעית של המשטרה ושל בית משפט להתייחס לנושא הזה.

גיתית שיינין: ברגע שמוסיפים סמכות של המנהל לסנקציה שהיא במהותה זהה למה שהמשטרה ובית המשפט יכולים לעשות, חסרה לי כאן איזו אבחנה לגבי היחס בין אותה הסמכות שיש לחקירה של המשטרה, לבין היחס בין אותה חקירה שלכאורה צריך המנהל לקיים.

גיתית שיינין: כל אחד מהם מקיים חקירה בנפרד.

יצחק וקנין: מה זה שייך?

חוה ראובני: זה בסעיפי חקירות.

גיתית שיינין: לגבי תאונה.

גיתית שיינין: אנחנו מדברים על התליה - - -

יצחק וקנין: זה כמו הויכוח על החוקר הראשי והמשטרה בחוק הטיס.

יערה למברגר: אני אתחיל מהנושא השני.

יערה למברגר: אנחנו מדברים פה ונראה את זה בפרק החקירות, תאונה כהגדרתה פה זאת סמכות החקירה של המנהל.

יערה למברגר: זאת חקירה מניעתית ולא חקירת המשטרה.

יערה למברגר: לכן זה נותן תשובה לשאלתך.

יערה למברגר: מי חוקר ומי מחליט זה המנהל.

יערה למברגר: המנהל הוא בעל הסמכות לתת את הרישיון, המנהל הוא בעל הסמכות לקחת את הרישיון.

גיתית שיינין: מה היחס בין זה לבין חקירה על אותה כמעט תאונה.

יערה למברגר: עניתי לך.

יערה למברגר: לפי תחקיר.

גיתית שיינין: לכאורה מתקיימות שתי חקירות במקביל.

מרק פיליפס: כל אחד יכול להחליט לשלול את הרישיון.

יערה למברגר: אני אדבר על היחס בין הדברים כשנגיע לפרק הזה.

יערה למברגר: אבל ביחס לסעיף הזה, סמכות המנהל, העילה שלה, מתבססת על התחקיר שערך המנהל.

מרק פיליפס: יערה, בבקשה תתייחסי לסעיף 5 ו-6 ספציפית.

יערה למברגר: על 5 עניתי עכשיו שמדובר על תאונה והתחקיר.

מרק פיליפס: אני חושב שזה אותו דבר.

מרק פיליפס: אם אתם חושבים שהוא גרם לתאונה, אני לא בטוח שהמנהל זה הגורם הנכון להחליט על שלילת הרישיון במקרה הזה כאשר המשטרה חוקרת אם הוא גרם לתאונה.

מרק פיליפס: הרי זאת מהות החקירה שלה.

יערה למברגר: המשטרה חוקרת תאונה עם נפגעים.

יערה למברגר: היו מקרים שבהם המשטרה לא תחקור, המנהל כן יערוך תחקיר וזה עדיין חמור מבחינה בטיחותית, מבחינת הרגולאטור ואין חפיפה.

יצחק וקנין: אני אסביר.

יצחק וקנין: לא היתה תאונה אלא כמעט תאונה.

יצחק וקנין: היתה רשלנות של הנהג ברמה מסוימת.

יצחק וקנין: מישהו צריך לבדוק את הדברים האלו.

יצחק וקנין: כשאין תאונה פיסית, כמעט והמשטרה לא מתערבת.

יצחק וקנין: גם כשיש תאונה של שני רכבים ואין נפגעים בנפש, לפעמים גומרים את זה בינינו 5 דקות על-ידי החלפת פרטים.

יצחק וקנין: אני לוקח את חוק הטיס ומשווה אותו לפה.

יצחק וקנין: החוקר הראשי והמשטרה.

יצחק וקנין: מי יחקור?

יצחק וקנין: איך יחקרו?

יצחק וקנין: מי יבדוק?

יצחק וקנין: על זה ישבנו על המדוכה וטחנו רבות.

יצחק וקנין: פה לא מדובר על 4 נוסעים ברכב אלא על 500 או 600 נוסעים.

יצחק וקנין: מישהו צריך פה לבדוק את הדברים.

יצחק וקנין: צריכה להיות חקירה גם כאשר כמעט קרתה תאונה כי אם תהיה תאונה, בפעם הבאה נגיד: למה לא חקרנו ולא בדקנו?

יצחק וקנין: למה לא התלנו את הרישיון של אותו אחד?

יצחק וקנין: צריך לעשות איזו בדיקה ולכן הדברים מקובלים.

יצחק וקנין: זה מניח את דעתי.

יערה למברגר: לא עניתי על השאלה הראשונה שלך.

יערה למברגר: השאלה הראשונה שלך היתה לגבי "עד שימולאו התנאים" להגביל את זה בתקופה.

יערה למברגר: אני דווקא חושבת שלהגביל את זה בתקופה יכול ללכת לרעת העובד ואני אנסה להסביר למה.

יערה למברגר: אם למשל היתה בעיה וגילו שהעובד לא מתנהל טוב במצבי חירום.

יערה למברגר: במצבי חירום צריך לעשות בלימת חירום, הנהג נלחץ נורא ולא מתנהל טוב במצב חירום.

יערה למברגר: אומרים שצריך לעשות סדנה לטיפול במצב חירום, שפתאום רץ לך ילד על המסילה.

יערה למברגר: הוא עושה את הסדנה הזאת ולא עובר את המבחן בסופה.

יערה למברגר: עברו 3 חודשים אז עכשיו מה קורה?

יערה למברגר: אני מחזירה לו את הרישיון למרות שהוא לא עמד בתנאים?

יערה למברגר: זאת אפשרות אחת שלא נראית לי הגיונית.

יערה למברגר: הוא לא הראה שהוא יודע להתמודד במצבי חירום.

יערה למברגר: האם עכשיו אני מבטלת אותו והוא צריך להתחיל עכשיו מהתחלה?

יערה למברגר: למה?

יערה למברגר: אני רוצה לתת לו עוד צ'אנס לעשות את הקורס הזה שוב.

יערה למברגר: בחוק הטיס רננה תמיד נתנה את הדוגמה לזה שלא יודע לנחות והוא לא נוחת טוב.

יערה למברגר: הוא עושה עוד פעם את הקורס של איך לנחות ונותנים לו עוד הזדמנות.

יערה למברגר: אני יכולה להגיד לכם שלאחרונה ניתן פסק דין חדש בעניין של רפואה, שנותנים לאדם הזדמנות לגשת שוב לבחינות.

יערה למברגר: אני חושבת שזה יותר הולך לקראת האדם שאני לא אגביל את זה בתקופה.

גיתית שיינין: אז אולי אפשר לעשות את זה על-ידי הגבלת שיקול דעת.

גיתית שיינין: לא להשאיר את הניסוח הפתוח שעשית?

חוה ראובני: לפעמים יש גם מצב שזה פחות זמן.

חוה ראובני: הדרישה ממנו זה לעשות בדיקת ראייה.

חוה ראובני: אם הוא עושה אותה מחר בבוקר, למה לא להחזיר לו את הרישיון?

מרק פיליפס: ברור, זה עד.

גיתית שיינין: השאלה האם אין מקום לאיזו הגבלה של שיקול דעת?

גיתית שיינין: באותו נושא של שיקול דעת, לגבי סעיף קטן 6.

גיתית שיינין: בסעיף קטן 6 אנחנו מדברים על סמכות מאוד מאוד רחבה.

גיתית שיינין: בעצם זה סעיף סל שמאפשר לפסול מכל מיני סיבות כי אולי היה בזה סכנה.

גיתית שיינין: איזה סעיף סל מאוד רחב.

גיתית שיינין: השאלה, האם יש מקום להגביל את שיקול הדעת?

חוה ראובני: פסקה 6 היא המקבילה של סעיף 56 לפקודת התעבורה , שמדברת על: היתה רשות הרישוי משוכנעת כי בדרך נהיגתו של בעל רישיון נהיגה יש משום סכנה לעוברי דרך".

חוה ראובני: זה מדבר על המצבים הקיצוניים של הנהגים הכי קשים.

מרק פיליפס: ומה הסמכות בפקודת התעבורה?

חוה ראובני: "רשאית היא בהחלטה מנומקת לאחר שניתנה לו הזדמנות להביא את טענותיו בפניה, לפוסלו מלהחזיק ברישיון נהיגה כל תקופה שהיא".

מרק פיליפס: סמכות של מי?

חוה ראובני: רשות הרישוי עשתה שימוש בסמכות הזאת וזה הגיע עד בית המשפט העליון ברע"פ יניב זנו.

חוה ראובני: נפסק שם שהשימוש בסמכות הזאת לגיטימית ושצריך למסגר את שיקול הדעת בתקנות.

חוה ראובני: בעיניי פסק הדין הזה, ובעקבותיו ניסוח הסעיף, עושה קצת מיש-מש בין סמכות של רשות מנהלית, המנהל שוכנע, ומצד שני, השר יקבע הוראות בעניין הנסיבות.

חוה ראובני: אז יכול שהתקיימו הנסיבות והמנהל משוכנע ואז מה הוא יעשה?

חוה ראובני: יכול להיות שהוא משוכנע והנסיבות לא התקיימו וגם אז מה הוא יעשה?

חוה ראובני: יש כאן ערבוב, מצד אחד שיקול דעת למנהל ומצד שני, השר שקובע לו כללים נוקשים.

חוה ראובני: בכל מקרה, כאן זה בנוי באותו מודל שבא בעקבות פסק דין בעניין זאנו שאומר שיש למנהל שיקול דעת אבל שיקול הדעת הזה מותנה באותן נסיבות שהשר קבע בתקנות.

חוה ראובני: לפי סעיף 56 גם נקבעו תקנות.

יצחק וקנין: יש לנו הצעה כדי לסכם את העניין.

איתי עצמון: את הקדמת אותי והזכרת את פסק הדין שעסק בסעיף 56 לפקודת התעבורה ושבו בית המשפט העליון מתח ביקורת חריפה על הסמכות הרחבה שניתנה לרשות הרישוי ללא הנחות ברורות, ללא כללים אובייקטיביים.

איתי עצמון: אני חושב שהנוסח של פסקת משנה 6 לא נותן כל-כך מענה לצורך הזה בבהירות.

איתי עצמון: אני חושב שעדיף אולי לומר שבכל מקרה סמכות המנהל תופעל לפי הוראות שקבע השר.

איתי עצמון: כלומר, להסמיך את השר לקבוע בתקנות סמכות חובה.

איתי עצמון: כלומר, ללא תקנות אי-אפשר יהיה להפעיל את הסעיף.

איתי עצמון: זה לא כל-כך עולה כרגע מהנוסח.

איתי עצמון: כרגע זאת סמכות שבשיקול דעת.

יערה למברגר: זה לא מנוסח טוב, זאת היתה כוונתנו.

יערה למברגר: להתנות את זה בתקנות שיצקו תוכן.

חוה ראובני: אז במקום לומר "המנהל שוכנע", זה לא יכול להיות מנוסח כסמכות בשיקול דעת של המנהל ואם זה מותנה בתקנות זה חובה.

איתי עצמון: למה לא בעצם?

חוה ראובני: כי אם התקיימו התקנות והמנהל - - -

איתי עצמון: הוא מונה את הנסיבות.

איתי עצמון: השר ימנה בתקנות את הנסיבות והמקרים והמנהל יצטרך באמת להפעיל את שיקול דעתו האם אותן נסיבות התקיימו או לא.

חוה ראובני: אז "המנהל שוכנע כי התקיימו נסיבות שקבע השר".

איתי עצמון: אני רוצה לסכם את ההחלטות לעניין סעיף קטן א' כדי שיהיה ברור על מה אנחנו מדברים.

איתי עצמון: בעצם יהיה מדובר על התליה שהיא או לתקופה שלא תעלה על 3 חודשים או עד שיתמלאו תנאים שיקבע.

איתי עצמון: פסילה של רישיון כמוה בעצם כביטול רישיון.

איתי עצמון: השאלה היא, תוך כמה זמן אדם שבוטל רישיונו יוכל להגיש בקשה לרישיון נוסף.

איתי עצמון: הוראות בנושא הזה קיימות במספר דברי חקיקה.

איתי עצמון: אני מעלה את השאלה להכרעת הוועדה, האם ראוי לקבוע הוראה כזאת?

איתי עצמון: בחוק הטיס זה היה שנה אבל יש גם חקיקה שקובעת פרקי זמן אחרים.

איתי עצמון: זאת שאלה.

יערה למברגר: בדרך כלל נקבע איזה פרק זמן, וזה קצת משתנה בין דברי חקיקה, מה הפרק הזמן שלדעת הוועדה שהוא יכול להתחיל את התהליך מהתחלה.

יצחק וקנין: מה קורה ברישיון נהיגה?

חוה ראובני: ברישיון נהיגה אין כללים מהסוג הזה.

חוה ראובני: באיזה מקום המפתח הוא לגבי הרשעות פליליות, למשל, התקנות מדברות על 7 שנים מתום ריצוי העונש ומיום גזר הדין.

חוה ראובני: המשמעות היא שלמרות - - -

יצחק וקנין: אני הייתי מציע שניקח את זה כשנה.

יצחק וקנין: אני נותן לכם הצעה שנה.

חוה ראובני: העניין הוא שאם הביטול נעשה בגלל הרשעות פליליות - - -

יערה למברגר: לא, אבל אז לא יתקיים התנאי.

יערה למברגר: שנה עד שהוא מתחיל בתהליך.

יערה למברגר: זה לא שאת חייבת אוטומטית לתת לו רישיון אחרי שנה.

איתי עצמון: הוא יכול לשוב ולהגיש בקשה.

יערה למברגר: שנה שהוא מתחיל בתהליך.

יערה למברגר: הוא מגיש את הבקשה ואז הוא לא עומד בתנאים לקבלת הרישיון.

איתי עצמון: אז אתה מאשר הוראה כזאת?

יצחק וקנין: כן.

גיתית שיינין: שנה ממה?

איתי עצמון: שנה ממועד הפסילה יוכל להתחיל בעצם בהליך של בקשה לרישיון חדש.

יצחק וקנין: יש עוד הערות?

גיתית שיינין: זה ייכנס כאן?

איתי עצמון: אנחנו נמצא את המיקום שלו בשלב הנוסח.

יצחק וקנין: אני מצביע על 46כב, כולל התיקונים שהוצעו, עד סעיף קטן 6.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

יצחק וקנין: אנחנו עוברים לסעיף 46כב (ב).

חוה ראובני: "(ב) נפסל אדם בידי קצין משטרה לפי הוראות פקודת התעבורה, מלהחזיק ברישיון נהיגה ברכב, לתקופה, רשאי המנהל להתלות את הרישיון לנהיגת רכבת מקומית של אותו אדם, במהלך תקופת תוקפה של הפסילה מהחזקה ברישיון נהיגה ברכב, כולה או חלקה, אלא אם כן התקיימו נסיבות הקשורות בעבירה שהביאה לפסילה לפי פקודת התעבורה שאינן מצדיקות התליה לפי סעיף קטן זה .

חוה ראובני: " לקצין משטרה יש סמכות לפסול רישיון נהיגה ברכב ל-30, 60 או 90 ימים אם בוצעו עבירות מסוימות, תאונה עם נפגעים או תאונה עם הרוגים.

חוה ראובני: אם צריך להרחיב את הפרטים, אז אפשר.

חוה ראובני: כיוון שרישיון נהיגה לרכבת מקומית בנוי על רישיון נהיגה לפי פקודת התעבורה, זה תנאי יסוד לקבלתו, ובגלל שיש זיקה עניינית הדוקה בין הכישורים והיכולת והסיכונים, אנחנו סבורים שלא נכון יהיה שמי שנמצא לא ראוי לנהוג ברכב פרטי בגלל התנהגותו, יוכל להמשיך בו בזמן שהוא פסול לרכב, לנהוג ברכבת מקומית עם מאות הנושאים שיש בה.

חוה ראובני: לכן אנחנו אומרים שהמנהל יהיה רשאי להתלות את רישיון הנהיגה ברכבת מקומית אבל זה מותנה בשיקול דעת לבדוק באמת את הזיקה העניינית.

חוה ראובני: יתכנו בכל זאת מצבים שבהם זה לא קשור ולא שייך ולא רלוונטית.

חוה ראובני: הנסיבות הספציפיות של אותה עבירה, של אותו אירוע, שהביאו לפסילה על-ידי קצין משטרה.

חוה ראובני: שזה לא יהיה אוטומטי.

יצחק וקנין: זאת אומרת שאתם מסכימים שאם אדם נפסל רישיון הנהיגה שלו ברכב, אוטומטית זה יפסול את רישיונו - - -

יערה למברגר: זה לא אוטומטית, זה עם שיקול דעת למנהל.

גיתית שיינין: אם זה היה אוטומטית היינו מתנגדים.

גיתית שיינין: אנחנו חושבים שיש הבדל וזה גם מאוד ברור.

גיתית שיינין: הנהיגה על קו רכבת היא כל-כך שונה.

גיתית שיינין: היא מוגדרת בתוך מסילה.

גיתית שיינין: כל צורת הנהיגה היא אחרת.

גיתית שיינין: יש הבדלים מאוד מהותיים בין נהיגת רכבת לבין נהיגת רכב.

גיתית שיינין: עם זאת, מתן רשות למנהל לפסול, אם הוא חושב שזה רלוונטי, היא סבירה.

גיתית שיינין: כמובן הכול צריך להתנהל במסגרת שיקול הדעת הסביר.

איתי עצמון: אני מציע כן לחדד את הסיפה של סעיף קטן ב' ואולי לקשור את זה בצורה ברורה לנהיגת רכבת מקומית, כלומר, אלא אם כן נסיבות העבירה אינן קשורות לנהיגת רכבת מקומית או שאין בהן כד להשפיע על נהיגת רכבת מקומית.

קריאה: אם הוא נהג בשכרות?

תמר ליברטי: נקודת המוצא היא שהפסילה על רישיון נהיגת הרכב היא לא קשורה לרכבת המקומית אלא שעצם הפסילה והעבירה בגינה ניתנה הפסילה מצדיקה בנסיבות האלה לפסול גם את רישיון הנהיגה ברכבת.

יערה למברגר: אנחנו חושבים שצריכות להיות פה נסיבות חריגות.

יצחק וקנין: ברור שהוא נהג בשכרות, בודאי שאם הוא נהג ברכב - - -

איתי עצמון: שכרות היא עבירה שברור שהיא משפיעה על אופן הנהיגה ברכבת מקומית.

יערה למברגר: תמר אמרה שמה שאתה אומר מצמצם יותר ממה שאתה מתכוון.

איתי עצמון: יש לכם הצעה אחרת לצמצם?

יצחק וקנין: לא צריך לצמצם, זה מנוסח בסדר גמור.

יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף ב'.

יצחק וקנין: מי בעד סעיף ב'?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

יצחק וקנין: כרגע אני עובר למצגת.

יצחק וקנין: כמה זמן המצגת?

דרור גנון: 20 דקות.

יצחק וקנין: בסדר, אז נעבור למצגת.

דרור גנון: (מוצגת מצגת) לבקשת ועדת הכלכלה, הכנו מצגת שמתייחסת לנושא ההסברתי של ירושלים.

דרור גנון: תחילה אני רוצה להסביר באופן כללי את המערכת.

דרור גנון: אנחנו מדברים הרבה על רכבת קלה.

דרור גנון: נכון שרכבת קלה היא החידוש בכל המערך החדש בירושלים.

דרור גנון: רכבת קלה היא אכן החידוש אבל מערכת הסעת ההמונים בירושלים בנויה בערך על 30% על רכבת קלה ו-70% על מערך של אוטובוסים, שחלקם אוטובוסים BRT מהירים ומשודרגים ואוטובוסים רגילים.

דרור גנון: מערך ההסברה בא להסביר לציבור איך להשתמש במערכות שלא הכירו עד היום, שזאת הרכבת וגם את כל המערך הכולל.

דרור גנון: היא מורכבת משלושה חלקים באופן כללי.

דרור גנון: הראשון זה היכרות של הציבור עם המערכת של התחבורה הציבורית.

דרור גנון: השני, זה השימוש במערכת של התחבורה הציבורית.

דרור גנון: השלישי זה כל נושא הזהירות מכל המערך עצמו בפעילות שלו התנועתית.

דרור גנון: בסך הכול אנחנו מייצרים תהליך שבו אנחנו שמים את התושב ואת הנוסע שאמור להשתמש ולבקר במערכות האלה במרכז העניינים.

דרור גנון: שיידע לנווט בצורה ברורה וקלה במערכת .

דרור גנון: אנחנו רוצים ליצור מערך שקוף לנוסע.

דרור גנון: אם הוא עולה ברכבת קלה, באגד או אצל מפעיל אחר, מבחינתו יש לו כרטיס נסיעה אחד והוא נע בין המערכות.

דרור גנון: חשוב להבין שהיום כל נוסע בתחבורה הציבורית קם בבוקר וצריך לחשוב על המון פעולות מהרגע שהוא מחליט לנסוע בתחבורה ועד הרגע שהוא מגיע ליעד.

דרור גנון: הוא צריך לחשוב לאן הוא רוצה להגיע, לאיזה קו אוטובוס הוא צריך להגיע, איפה נמצאת התחנה, באיזו שעה נוסע האוטובוס, כמה תעלה לו הנסיעה, מה המרחק שלו מהתחנה.

דרור גנון: כשהוא מגיע לתחנה הוא צריך לשאול עצמו אם האוטובוס הגיע או לא הגיע, מתי הוא יגיע, איפה הוא יורד, איפה הוא לוקח את האוטובוס הבא או את הרכבת וכן הלאה.

דרור גנון: אנחנו עשינו ניתוחים במהלך השנתיים האחרונות ובנינו איזה מערך שאמור להתאים ולפתור חלק מהשאלות האלה בבסיס.

דרור גנון: המערכת שאנחנו הולכים להפעיל ביום שנכריז על הפעלת הרכבת והמערך החדש - - -

יצחק וקנין: אתם לומדים קצת לקחים ממה שקורה בתחבורה בתל-אביב?

דרור גנון: אנחנו עושים את תל-אביב.

יצחק וקנין: זה חשוב מאוד.

יצחק וקנין: הציבור לא כל-כך מודע לכל ההסדרים החדשים.

יצחק וקנין: חלקם של האנשים מבוגרים, יש כאלה שלא מכירים את השפה ולא קוראים את הפרסומים שלכם.

יצחק וקנין: זה יוצר בלבול גדול.

יצחק וקנין: אנחנו שומעים על זה כל יום בחדשות.

יצחק וקנין: בירושלים זה יהיה בסוף שוק מחנה יהודה.

דרור גנון: אני אסביר.

דרור גנון: כשאתה מנתח מערכת של הסברה, אתה קודם כל מנתח את ההרכב של התושבים של אותו אזור.

דרור גנון: התושבים בירושלים קצת שונים מההרכב הכולל של תושבי מטרופולין תל-אביב בכמה מרכיבים.

דרור גנון: בתל-אביב, אני חושב שהתקשורת עשתה הרבה יותר רעש ממה שהיה בפועל.

דרור גנון: לראייה, המערכת שם עובדת שלושה ימים בצורה טובה.

דרור גנון: כמות התלונות שאנחנו מקבלים פוחתת מיום ליום באופן דרמטי והפיתרונות שנותנים בזמן אמת הם טובים ויעילים.

דרור גנון: אנחנו מעריכים שעד סוף השבוע המערכת בכלל לא תניב הרבה בעיות.

דרור גנון: היה יותר מידי חשש של התקשורת.

יצחק וקנין: איך אנחנו לומדים את אותם ליקויים?

דרור גנון: הפקנו לקחים ואנחנו ניישם אותם כאן.

דרור גנון: אני לא יודע אם אתה תושב ירושלים - - -

יצחק וקנין: אני לא תושב ירושלים אבל אני מכיר את כל ירושלים.

לאה ורון: ביום רביעי תקיים ועדת הכלכלה דיון על הרפורמה בקווי התחבורה.

דרור גנון: בשנתיים האחרונות ביצעתי מספר פעימות של התאמה של רשת הקווים.

דרור גנון: לא היו על זה דיונים בוועדת הכלכלה כי זה עבר חלק.

דרור גנון: אנחנו עשינו כבר שינוי במגזר החרדי לפני כ-8 חודשים, הולך להיות שינוי נוסף בעוד חודש.

דרור גנון: שינויים בסדרי גודל של 100,000 נוסעים.

דרור גנון: היה שינוי של התאמה לקווים מהירים בגילה, בפסגת זאב, בארמון הנציב, ברמות.

דרור גנון: את רוב השינויים כבר החלנו במערכת.

דרור גנון: השינוי האחרון שהוא יהיה החשוב מכולם מבחינת ההפעלה של המערכת יהיה של הרכבת הקלה אבל מבחינת ההיקף שלו, הוא יהיה משהו כמו 40% משאר השינויים.

דרור גנון: יש לנו את הקו האדום של הרכבת הקלה, את הקו הכחול שזה קו ה-BRT, לנת"צ שלו תהיה העדפה.

לאה ורון: מה זה הקו הכחול?

דרור גנון: הכחול של מסלול של העדפה בתחבורה ציבורית מלאה לכל אורכו, משכונת רמות עד לשכונת גילה.

דרור גנון: מדובר בקו אוטובוס.

דרור גנון: חלק גדול מהקווים המהירים מתבסס עליו, קווי BRT.

דרור גנון: בהמשך, אחרי שנפתור את הבעיות שיש לנו עם העדפה במסלול של הרכבת ה קלה, לתת גם העדפה לאוטובוסים.

לאה ורון: נפתר הנושא של הרמזורים ברכבת הקלה?

דרור גנון: כן.

יצחק וקנין: המהנדס שהיה צריך לחתום, חתם?

דרור גנון: עוד לא.

דרור גנון: זה לדיון אחר.

דרור גנון: הם לא הגישו לנו את כל התכניות.

יצחק וקנין: גם ספטמבר לא יהיה.

לאה ורון: חשוב שתעדכן וחשוב שתתייחס בכמה מילים לנושא של תושבי נווה יעקב שפונים מעת לעת לוועדה ומודיעים שהם אינם מעוניינים שהרכבת הקלה תעבור בנווה יעקב.

דרור גנון: הרכבת הקלה, בשלב הראשון, לא נכנסת לנווה יעקב, היא מגיעה רק לפסגת זאב צפון.

דרור גנון: תושבי נווה יעקב יוכלו לבחור בין קווים מזינים שיביאו אותם לרכבת הקלה או קווים שהם לא מתחרים ברכבת הקלה, שהם מגיעים ליעדים שהרכבת הקלה לא משרתת.

לאה ורון: אתם מכירים את הפניות.

דרור גנון: אנחנו מכירים וטיפלנו בהם בצורה מאוד אישית אפילו.

דרור גנון: כל הנושא של תחנות נגישות, אנחנו הנגשנו את כל התחנות.

דרור גנון: כל הנושא של המידע, שזה מרכיב מאוד חשוב בכל המערך, מה שבתל-אביב קצת הפקנו לקחים.

דרור גנון: בירושלים אנחנו כבר מיישמים.

דרור גנון: במהלך השנתיים הקרובות יהיה מידע ממוחשב בזמן אמת.

דרור גנון: כבר עכשיו יש ניסוי בקרן היסוד, אני לא יודע אם ראיתם את השלט.

דרור גנון: יהיה מידע סטטי.

דרור גנון: אנחנו ננגיש כל תחנה עם מספר וכל מי שירצה יוכל להתקשר למוקד כזה או אחר או לשלוח מסרון עם מספר התחנה והוא יקבל את המידע לגבי התדירות של האוטובוסים שאמורים לנסוע אותה תחנה.

דרור גנון: אנחנו עוברים לרב קו.

דרור גנון: כנראה בעוד חודש ימים אנחנו נתחיל להפעיל את הכרטיס החכם בירושלים.

דרור גנון: דיברנו על זה בישיבה האחרונה.

דרור גנון: אנחנו נהפוך אותה לכמה שיותר ידידותית, נעימה, אמינה וזמינה לציבור.

דרור גנון: בגדול, קהל היעד שלנו באופן כללי זה תושבי ירושלים והמטרופולין.

דרור גנון: אנחנו כן מתייחסים למגזרים השונים בתוך המטרופולין הירושלמי.

דרור גנון: בכל זאת מדובר על אוכלוסיות שהן שונות במנטאליות שלהם.

לאה ורון: זה אומר שההסברה תיעשה בשפות שונות?

דרור גנון: ודאי.

דרור גנון: אנחנו נעשה הסברה גם בשפות וגם בצורות שונות.

דרור גנון: אנחנו נעשה גם קמפיינים שמתייחסים באופן כללי לכלל המדינה ונושא של תיירות בשלב המתקדם יותר.

דרור גנון: המטרות הכלליות שלנו זה קודם כל בטיחות.

דרור גנון: יש מסע הסברה בנושא הבטיחות בסביבת הרכבת הקלה.

דרור גנון: היכרות והתמצאות עם מערך התנועה החדש, שזה הכי חשוב לנו.

דרור גנון: בכל זאת, המערך החדש מתבסס על מעבר בין האמצעים.

דרור גנון: ישתנו מספרי הקווים ואופי השימוש.

דרור גנון: היכרות עם המפות והמידע עצמו.

דרור גנון: אנחנו גם נסביר לאנשים איך להשתמש במידע.

דרור גנון: בירושלים יש חתך של אוכלוסיה מאוד מבוגר שהוא לאו דווקא שולט בשפה העברית.

דרור גנון: סבתא שלי לא כל-כך יודעת עברית.

דרור גנון: היא לא מתחברת לצ'טים והיא לא מתחברת לאינטרנט וצריך להגיע אליה ולדאוג שהיא תדע בדיוק איך בבוקר היא נוסעת לשוק עם הסל.

יצחק וקנין: מסתבר שמי שקנה קוטג' בשבועיים האחרונים זה אלה שאין להם מסרונים.

יצחק וקנין: זה המזל של שטראוס ותנובה.

דרור גנון: וזה אלה שלא יכולים לשלם את המחיר של הקוטג'.

דרור גנון: כל הנושא של ההנפקה של הכרטיסים החכמים של הרב קו, אם זה בהגדלת עמדות ההנפקה.

דרור גנון: אנחנו עולים ל-50 עמדות ומגדילים גם את שעות ההנפקה ואת הפשטות של ההנפקה.

דרור גנון: באיזה ערוצים אנחנו מתכוונים להעביר את הנושא?

דרור גנון: קודם כל יש מערכי שיעור בכל הכיתות בירושלים שמעביר מנח"י בעיריית ירושלים.

דרור גנון: עשו סבב ראשון בכל הכיתות, העבירו חומר הסברה.

דרור גנון: הסבירו את הנושא של הבטיחות, את הנושא של השימוש בתחבורה.

דרור גנון: צריך להבין שאוכלוסיית הילדים קולטת הרבה יותר מהר, היא יודעת יותר מהר להשתלב במערכת.

דרור גנון: ביצענו מפגשים ישירים עם מנהלים קהילתיים ועם תושבים שרצו לבוא ולשמוע על השינויים.

דרור גנון: קיבלנו מהם הערות.

דרור גנון: הטמענו את ההערות.

דרור גנון: ביצענו מפגשים עם בעלי צרכים מיוחדים, מוגבלים, עיוורים, ב אופן נקודתי ובאופן פרטני.

דרור גנון: הפצנו מידע בבתי אב בירושלים באמצעות עלונים ויש לנו כוונה לעשות את זה בהמשך פעם נוספת.

דרור גנון: אנחנו נפתח ערוץ שהוא מאוד לירושלים - - -

לאה ורון: אני לא קיבלתי.

דרור גנון: הפצנו לפני חצי שנה.

דרור גנון: המאסה הגדולה תהיה כנראה בעוד חודש.

שמואל אלגרבלי: בכל בית יהיה תלי דלת שמותאם לשכונה עצמה.

דרור גנון: תכף נגיע לזה, אני ארוץ מהר.

דרור גנון: אחד הלקחים שהפקנו עוד לפני תל-אביב, בשינוי שעשינו באגריפס, היה שלדיילות יש משמעות מאוד קריטית בהעברת המידע לנוסעים, בפרט לאותם אנשים שלא יודעים להשתמש בערוצים.

דרור גנון: ההכנה דל הדיילים היא עוד יותר משמעותית.

דרור גנון: אם אתה מכין נכון את הדייל אתה עשית 90% מהעבודה.

דרור גנון: יש משמעות לעבודה פנים מול פנים.

דרור גנון: בסוף הנוסע מרגיש שהוא אבוד.

דרור גנון: זורקים אותו לאינטרנט, נותנים לו איזה ספר עם כל מיני קווים וציורים, ובסוף הוא רוצה לשאול פרקטית, איך הוא עולה?

דרור גנון: איך הוא יורד?

דרור גנון: בזה שאתה נותן לו מגע אנושי, אתה פותר לו פסיכולוגית 80% מהבעיה.

דרור גנון: פה אנחנו נשקיע הרבה כסף והרבה מאמץ בעניין הזה.

דרור גנון: כל הנושא של הפעלת מתכנן נסיעות ממוחשב לאלה שירצו.

דרור גנון: יש מערכת של תכנון נסיעה, איך אני נוסע מנקודה לנקודה, כולל מרחקי הליכה במתכונת האפשרית כרגע.

דרור גנון: יהיו כמה אתרי אינטרנט, של משרד התחבורה, של תכנית אב לתחבורה, אנחנו נשתול באתר העירייה, באתר המפעילים.

דרור גנון: ניתן את זה בצורה הכי רחבה שאפשר.

דרור גנון: האמצעים יהיו באמצעות עלונים מפורטים לשכונות אב.

דרור גנון: תהיה הפצה של אלונים.

דרור גנון: זאת דוגמה של עלון של בית הכרם שכולל בתוכו הסברה על האמצעים, מסביר באופן כללי את המבנה.

דרור גנון: לאחר-מכן הקווים, כולל יעד מוצא באופן סכמטי, באופן פרטני בתוך השכונה.

דרור גנון: איפה עובר כל קו בתוך רחוב בשכונה לפי הצבעים שמסבירים גם את היעדים.

דרור גנון: קווים מפורטים של נסיעות ולוחות זמנים, כולל תחנות נקודתיות של כל קו וקו שנמצא בשכונה.

דרור גנון: המערך הכולל של הקווים, אם זה ציר הרכבת הקלה, אם זה קווים מתחברים לכל נקודה בתוך הציר, ואם זה לקווים המהירים עצמם, כולל מפת התמצאות כללית בכל ירושלים של הקווים המהירים ושל הרכבת.

דרור גנון: יהיו תשדירי פרסום וטלוויזיה.

דרור גנון: בכל זאת, פעם ראשונה שעושים רכבת קלה בישראל.

דרור גנון: אנחנו נמתג קצת את הנושא הזה, אנחנו ניתן תשדירי פרסום טלוויזיוניים.

דרור גנון: הרדיו יעבוד הרבה, נעשה תכניות רדיו.

דרור גנון: אנחנו עוד חושבים איך לבנות את זה, אם זה על משפיעי דעה כאלה ואחרים שיהיו גם ושם בעלי מקצוע.

דרור גנון: יפעל גם אתר אינטרנט מיוחד שייתן מידע אינפורמטיבי.

דרור גנון: בגדול, אנחנו הולכים על שפה אחידה בכל המערכת.

דרור גנון: גם מפעילי התחבורה הציבורית והרכבת הקלה ידברו באותה שפה.

דרור גנון: כל אחד יביע באותו אתר את הרכבת בצורה אחידה אבל ייתן גם משהו אישי שלו.

דרור גנון: יש פה דוגמה איך זה ייראה באתר.

דרור גנון: יש פה איזה אחידות וגם שכבה מעל שכבה כדי שיהיה קל להסביר את השימוש.

דרור גנון: נעשה תדרוכים לכתבים.

דרור גנון: יהיו מספר תדרוכים שבהם אנחנו נתדרך את היישום גם ברמה המקצועית וגם ברמה העירונית.

דרור גנון: נעשה סיורי מערכות לכל מי שיבקש להכיר ונרתום את כל מקבלי ההחלטות ואת מי שמעצב דעת קהל לתוך התהליך הזה.

דרור גנון: תכנית ההסברה המיוחדת של הבטיחות בדרכים מורכבת משלושה מרכיבים.

דרור גנון: מרכיב ראשון מתייחס להולכי רגל.

דרור גנון: יש עניין שהולכי רגל עד היום לא יודעים מה זאת רכבת.

דרור גנון: הם לא מצפים שהרכבת תגיע והם גם לא שומעים כי הרכבת שקטה יחסית.

דרור גנון: הם צריכים להכיר את העניין הזה.

דרור גנון: כל הנושא של ההסברה המגזרית.

דרור גנון: דיברנו על חרדים או על אוכלוסייה ערבית, או אוכלוסיית ילדים.

דרור גנון: אלה אוכלוסיות שזקוקות להסברה קצת שונה מבחינת השימוש, אם זה באמצעות מנח"י או באמצעות מעצבי דעת קהל במגזרים האלה.

דרור גנון: לגבי אוכלוסיות מיוחדות.

דרור גנון: התחלנו להסביר גם להם את נושא הבטיחות באופן פרטי.

דרור גנון: אנחנו נעשה גם שילוב בין הקמפיינים.

דרור גנון: אותו אזרח יכול להיות הולך רגל בקטע מסוים, יכול להיות נוסע בתחבורה ציבורית בקטע אחר ויכול להיות גם נוסע ברכב פרטי בשלב אחר.

דרור גנון: צריך להבין שההסברה היום מופנית גם לבעלי הרכב הפרטי וזה כל הנושא של הרמזורים.

דרור גנון: למשל, ניתן את הדוגמה שיכול להיות מצב שרכב פרטי כן נכנס לצומת או לא נכנס לצומת, הירוק נגמר או לא.

דרור גנון: זה חשוב מאוד שנהגי רכב פרטי יכירו את הרכבת.

דרור גנון: אנחנו מנסים עכשיו להגיע בצורה כלשהי להגיע לאוכלוסייה הזאת.

דרור גנון: שפות ההסברה יהיו בעברית לכלל הציבור, ערבית לתושבי מזרח ירושלים ואחרים שיגיעו לאזור הזה.

דרור גנון: אנגלית לפי הצורך ולתיירות.

דרור גנון: רוסית ואמהרית בהתאם.

דרור גנון: אנחנו ניתן את האופציה הזאת אבל לא ניתן אותה באופן כללי אלא נקודתית לאוכלוסיות שנזהה אותם כצורכי שפות כאלה.

שמוליק אלגרבלי: בעבר עשינו פשקבילים גם ביידיש.

לאה ורון: אני חושבת שבעברית פשוטה אומרים שאפו.

יצחק וקנין: הייתי רוצה לשמוע מה מתקדם בעניין הרמזור.

יצחק וקנין: המהנדס צריך לחתום ובישיבה הקודמת אמרתם שזה הולך להסתיים.

יצחק וקנין: צ'רלי סולומון אני סמנכ"ל בכיר תכנון כלכלי במשרד התחבורה וחבר ברשות הממונה שכוללת נציגים של העירייה ומשרד האוצר בפרויקט הזה.

יצחק וקנין: נכון להיום, אנחנו מצפים מהזכיין להשלים את כל מה שהוא צריך להשלים על-מנת להפעיל את הרכבת עם נוסעים, לפי תאריך היעד שנקבע ב-8.8.2011 או סמוך למועד זה.

יצחק וקנין: היום בערב מתוכננות ישיבה בבוררות, ישיבת מנהלים משני הצדדים.

יצחק וקנין: מהצד שלנו ינהל את הדיון מנכ"ל משרד התחבורה ואנחנו הולכים להציג עמדה מאוד ברורה שהזכיין צריך להיערך למצב של הפעלה מסחרית כפי שמתוכנן בחודש הבא.

יצחק וקנין: זה מובן לנו שהוא בפיגור רב בכל מה שקשור לתכנון העדפה של הרמזורים לאורך הקו.

יצחק וקנין: אבל, כנראה אחרי שהדבר הזה לפחות נבדק אצלנו, ניתן לשקול הפעלה ברמת שירות נמוכה יותר ממה שנקבע בחוזה הזיכיון בין הצדדים וכך לצאת לדרך לפחות בחודש אוגוסט.

יצחק וקנין: הזכיין יצטרך להשלים את המתלה של ביצוע התוכניות לרמזורים עם העדפה ולהתקין אותם בשטח תוך כדי תנועה.

יצחק וקנין: הזכיין עדיין לא מצא פיתרון לכל הנושא הזה של החתימה של בקר ישראלי, שהוא צריך לאשר את התכניות לפי ההסכמות שאנחנו הגענו עם הזכיין.

יצחק וקנין: אתה מעריך שבתוך חודש התהליך הזה יכול להסתיים?

צ'ארלי סולומון: לא.

צ'ארלי סולומון: אני אמרתי שאנחנו מעריכים שבתוך חודש הזכיין יוכל להפעיל את הקו עם רמת העדפה נמוכה יותר ממה שאנחנו ציפינו לראות.

צ'ארלי סולומון: תוך כדי הוא ישלים את התוכניות של הרמזורים עם העדפה כאשר בחודשים לאחר תחילת ההפעלה הוא יצטרך להשלים את המהלך של התקנת הצמתים בהתאמה, אחרי שכמובן הוא יכין את התכניות, יביא לאישור על-ידי בקר ישראלי ויבדוק את התכניות ברמה כזאת שאפשר להתקין אותן בשטח.

צ'ארלי סולומון: יש הבדל בין מה שאנחנו חושבים שהוא יכול להגיע בתוך חודש ומה שהוא יצטרך להשלים לאחר מכן.

יצחק וקנין: אתם מאמינים שבתוך חודש הוא יוכל להפעיל את המערכת?

צ'ארלי סולומון: אנחנו מקווים מאוד שהזכיין יכול להפעיל את המערכת, עם כל מה שמשתמע מכך, מלבד העדפה מלאה של הרמזורים.

גיתית שיינין: אני יכולה רק להתייחס לנושא של תהליך הבוררות שמתנהל.

גיתית שיינין: כפי שאמר מר סלומון ובצדק, היום בערב יש ישיבה של הבוררים שאנחנו מאוד מקווים שהיא תכריע בנושא הזה.

גיתית שיינין: כפי שכבר ציינו בישיבה שעברה, אנחנו מזה חודשיים ממתינים לאישור המדינה את החתימה של המהנדס שלטעמנו הוא זה – ההליך שהוצע על ידנו הוא זה שבעצם מקיים את מה שהוסכם במסגרת הזאת.

גיתית שיינין: לכן לגישתנו לא היתה כל סיבה שלא לאשר אותו עד כה.

גיתית שיינין: כמו שאמרנו, אנחנו מקווים שזה יבוא לפתרונו.

גיתית שיינין: לגבי הפעלה חלקית, זה בוודאי משהו שיצטרך להגיע לידי דיון ב רמת ההנהלה.

איתי עצמון: אם אינני טועה, הנושא של תכנית ההסברה עלה בהקשר לתיקון לסעיף 17 לפקודת מסילות הברזל שעניינו בנסיעה ללא כרטיס והליכי האכיפה לגבי מי שנוסע ללא כרטיס.

איתי עצמון: דובר אז שבעצם מסירת דרישה לתשלום תיחשב כמסירת התראה לפי חוק ההוצאה לפועל.

איתי עצמון: השאלה אם משרד התחבורה נערך להסברה גם בנושא הזה?

דרור גנון: לא תהיה נסיעה ללא תשלום.

איתי עצמון: ברור שלא תהיה נסיעה ללא תשלום.

איתי עצמון: השאלה לגבי אמצעי האכיפה.

איתי עצמון: על-כך שאל יו"ר הוועדה בדיון שהתקיים ב-5.6 אם אני לא טועה.

דרור גנון: אני לא חושב שעדיין גמרנו את כל התהליך.

יצחק וקנין: אני רוצה לסכם את הדיון.

יצחק וקנין: אני מציע לכם, אם אתם רוצים באמת להתקדם.

יצחק וקנין: אני מאוד סקפטי אם תוכלו להפעיל את המערכת באוגוסט.

יצחק וקנין: בדרך כלל אני אופטימי אבל הפעם אני לא בטוח שזה יפעל בתאריך שאתם ציינתם.

יצחק וקנין: בכל אופן, אני אומר למשרד התחבורה ואני אומר גם לכם.

יצחק וקנין: שבו יחד כי אם אתם רוצים להפעיל החקיקה הזאת צריכה להתקדם קדימה ולא שהרכבת תפעל ולא תהיה חקיקה ואחר-כך נצטרך להלביש טלאי על טלאי.

יצחק וקנין: אני אומר שתשבו יחד ישיבות מקדימות לישיבות הוועדה באותם נושאים איתם אתם באים לוועדה.

יצחק וקנין: אני אומר לכם שזה יהיה לתועלת כל הצדדים.

יצחק וקנין: זה יכול לסייע לסיים את החקיקה הזאת לפני סוף החודש הזה.

יצחק וקנין: אני אומר לכם את זה באחריות אבל זה תלוי ברצון של משרד התחבורה וגם שלכם.

יצחק וקנין: תקבעו כל יום חמישי וכל יום רביעי ישיבה.

יצחק וקנין: מנהלת הוועדה מעירה שתוסיפו למצגת שלכם גם את הנושא של רכישת הכרטיסים וגם האכיפה והענישה על-מנת שהציבור יהיה מודע בפני מה הוא עומד.

יצחק וקנין: בכל אופן, אני חוזר על הבקשה שלי, היא חשובה מאוד.

יצחק וקנין: רבותיי, אני אומר לכם את זה מניסיון.

יצחק וקנין: אני הצעתי את זה בחוק הטיס, אני מציע לכם את זה פה.

יצחק וקנין: ישיבות יותר מצומצמות עם פחות אנשים יכולות להביא אתכם להסכמות בדברים שפה בוועדה נראים כפערים גדולים.

יצחק וקנין: בישיבה סגורה הם לא ייראו כפערים.

יצחק וקנין: אני נועל את הישיבה ומודה לכם.

יצחק וקנין: תודה.