ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 416, 2011-07-13 09:30

פניה קירשנבאום: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה.

פניה קירשנבאום: על סדר היום: הצעת חוק הממשלה 592 בנושא גנים לאומיים.

פניה קירשנבאום: מי מציג את החוק?

פניה קירשנבאום: בבקשה.

טל רותם-זסק: רשות הטבע והגנים היא תאגיד סטטוטורי, שהוקם בחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה באחריות מיניסטריאלית של השר להגנת הסביבה.

טל רותם-זסק: זה תאגיד סטטוטורי שתפקידיו שמירת ערכי הטבע והנוף, ניהול גנים ושמורות, והכול כפי שמפורט בחוק.

טל רותם-זסק: הרשות פועלת, בין היתר, באמצעות מליאה, שהיא הדירקטוריון שמפקח על עבודת הרשות, שמנחה אותה, מתווה את מדיניותה, מאשר את תקציבה וכיוצא בזה.

טל רותם-זסק: המליאה פועלת, בין היתר, גם באמצעות ועדות משנה – למשל, ועדת המשנה המדעית-מקצועית של הרשות.

פניה קירשנבאום: מה גודל המליאה?

טל רותם-זסק: יש 19 חברים במליאה, היא מורכבת מנציגי ממשלה, מנציגים ממוסדות מדעיים, מנציגי ציבור שונים ומנציג מרכז השלטון המקומי.

פניה קירשנבאום: נציג אחד מתוך 19?

טל רותם-זסק: כן.

טל רותם-זסק: כיום החוק קובע תקופת כהונה של 4 שנים לחבר מליאה, עם אפשרות הארכה של כהונה נוספת אחת.

טל רותם-זסק: אנחנו מבקשים לאפשר לנו הארכת כהונה נוספת, כלומר סך הכול עוד שתי תקופות כהונה נוספות, וזאת משני טעמים עיקריים: הראשון, אנחנו רואים שחברי מליאה צוברים ידע וניסיון במהלך כהונתם; בין יתר תפקידי המליאה זה ללוות תהליכים ארוכי טווח, שאנחנו רואים צורך לאפשר את המשך הליווי בתהליכים האלה, וכן אנחנו רואים גם קושי פרקטי למילוי התפקידים האלה – אנחנו מתקשים למצוא אנשים גם שרוצים וגם שמתאימים.

פניה קירשנבאום: זה תפקיד בשכר?

טל רותם-זסק: עובדי מדינה לא.

פניה קירשנבאום: והדח"צים?

טל רותם-זסק: לא בשכר.

טל רותם-זסק: נדייק את העניין – זה עבר לאחרונה תיקון לחוק, שמאפשר גמול לאותם נציגי ציבורי שעושים את עבודתם בהתנדבות.

טל רותם-זסק: התיקון הזה תלוי בעיקרון בהתקנת תקנות שעדיין לא הותקנו, ועל כן נכון להיום לא משולם להם גמול.

פניה קירשנבאום: על הנסיעות- - -

טל רותם-זסק: כן.

פניה קירשנבאום: מה עמדת משרד המשפטים?

רוני טלמור: זו הצעת חוק ממשלתית, אז אנחנו תומכים.

פניה קירשנבאום: אני מבינה שיש קושי בגיוס, אבל עד כדי כך אין אנשים שרוצים להתנדב?

פניה קירשנבאום: 4 קדנציה ראשונה ועוד תוספת זה 8 שנים.

פניה קירשנבאום: אתם רוצים להגדיל, שהחבר יהיה בדירקטוריון 12 שנה בעצם.

פניה קירשנבאום: כמה שנים צריך ללמוד כדי לצבור ידע בתחום?

פניה קירשנבאום: שנתיים הוא יכול ללמוד, אז כבר בקדנציה הראשונה יש לו ניסיון, לפחות 4 שנים.

פניה קירשנבאום: זה לא קדנציה של שנה או שנתיים, והאם באמת יש הצדקה, שחבר דירקטוריון יהיה 12 שנה?

פניה קירשנבאום: אני לא יודעת – זה פן אחד.

פניה קירשנבאום: השאלה השנייה היא דווקא למשרד המשפטים: אני בזמן האחרון נמצאת ביותר ויותר דיונים על כל מיני תקופות של הכהונה, דווקא בתאגידים ממשלתיים או סמי ממשלתיים – בוועדת כספים אנחנו דנים בכל מיני חקיקות, בשוק ההון, בבנקאות.

פניה קירשנבאום: אולי צריכה להיות מדיניות אחידה כלשהי, כי מצד אחד, אתם אומרים: נקטין את הקדנציות, לא יותר מקדנציה אחת, במקרה הטוב שתי קדנציות, למרות שאומרים – דווקא בתחומים הפיננסיים, איפה שצריכים ממש ידע, אתם מצמצמים את כמות הקדנציות, ופה אתם רוצים להגדיל, אז תחליטו.

פניה קירשנבאום: אולי צריכה להיות אחידות בעניין הזה.

רוני טלמור: קודם כל, באופן כללי אפשר לומר שהיום במגזר הציבורי יש מגמה של לקצוב תקופות כהונה.

רוני טלמור: המגמה הזאת, רואים אותה בעיקר בתפקידים בתוך המדינה – היא פחות רלוונטית לענייננו, כי בענייננו תקופת הכהונה היא כבר קצובה ל-4 שנים, ויש לזה גם טעם – הכוונה של יצירת קדנציות עם אורך זמן כלשהו זה להגביר את העצמאות; כאשר אדם יודע שהוא מתמנה לתקופה, הוא נכנס לתפקיד, זה מגביר את היכולת שלו ללמוד ולהכשיר את עצמו, וגם הוא יודע שמובטחת לו תקופת- - -

פניה קירשנבאום: פה הוא מתמנה כמעט ל-12 שנים.

פניה קירשנבאום: אם הוא יודע לרצות את זה שמינה אותו, יש לו 12 שנה.

פניה קירשנבאום: השאלה, האם זה לא יהווה את התמריץ לרצות את מי שמינה אותו?

רוני טלמור: הקביעה של תקופות הכהונה קודם כל נועדה להגן על העצמאות.

רוני טלמור: האפשרות לחדש כהונה היא אפשרות שקיימת כמעט בכל מקום, ובחברות ממשלתיות הקדנציות לא מוגבלות – אפשר למנות ולחזור למנות דירקטורים מטעם המדינה בחברות ממשלתיות בלי הגבלה על תקופה סופית של כהונה.

רוני טלמור: את נושא הבנקים אני שמה בצד, כי שם מדובר בשיקולים קצת אחרים ובמגזר אחר לגמרי.

רוני טלמור: התאגידים הציבוריים, אין בהם אחידות בחקיקה.

רוני טלמור: כידוע, כל תאגיד ציבורי כמו רשות הטבע והגנים מוקם בחוק, ולכל חוק יש הסדר אחר.

רוני טלמור: לא בכל מקום יש הגבלות על הקדנציות; במקום שיש, זה גם משתנה.

רוני טלמור: גם משך הכהונה – פה זה 4 שנים, יש מקומות שזה 3 שנים.

רוני טלמור: השאלה, כמה קדנציות צריך לאפשר, זו לא באמת שאלה משפטית אלא שאלת מדיניות.

רוני טלמור: יש מקומות שבהם יש אינטרס ציבורי מאוד חזק להגביל את משך הכהונה המצטבר, בעיקר בגופים שעוסקים בתקשורת ובגופים שעוסקים בתחומי התרבות, שבהם בגלל שהפעילות היא בעלת אופי הרבה יותר ציבורי, יש הגבלה כזו – רואים לראות תחלופת אנשים.

רוני טלמור: אני לא יודעת לומר שברשות הטבע והגנים יש אינטרס ציבורי מאוד מובהק לייצר הגבלה סופית של משך הכהונה.

רוני טלמור: בסך הכול בהרבה מאוד היבטים רשות הטבע והגנים משמשת זרוע של המשרד באופן שבו היא פועלת בפועל, ולכן לא ראינו שום מניעה - לא משפטית ולא מבחינת מדיניות, שסך הכהונה ב-3 תקופות יגיע ל-12 שנים – לא ראינו בזה קושי.

טל רותם-זסק: אני מבקשת להוסיף בעניין שאלתך: אחת, ההארכה היא לא אוטומטית, כלומר מדובר פה בשיקול דעת.

טל רותם-זסק: זה לא מחייב שהכהונה אכן תוארך, וכן היא מתבצעת על-ידי הממשלה והמלצת השר, כלומר זה לא השר על דעת עצמו, אלא הגורם הממונה הוא גם הממשלה.

טל רותם-זסק: בנוסף, אלה לא חייבות להיות כהונות ברצף, לכן יכול להיות מצב, וזה כבר קרה, שנציגים כיהנו בעבר משך תקופה אחת, ואחרי כמה שנים, היתה תחלופה, ונציגים שכיהנו בעבר, כיהנו לתקופה נוספת.

פניה קירשנבאום: סך הכול תקופה, לאורך כל הזמן?

טל רותם-זסק: לא.

טל רותם-זסק: הם כיהנו לתקופה אחת, מכיוון שהחוק מתיר כיום הארכה אחת, קרה שהגיעו לאחר מספר שנים להארכה נוספת – כמובן, לא יותר מסך הכול המותר בחוק, ולכן לא בהכרח מדובר כאן על מצב של 12 שנים רצופות.

פניה קירשנבאום: בבקשה.

יוסי חזאי: לגבי חשש השפעת הגורם הממונה, אני חושב שאין חשש, כי ודאי ידוע לגברתי, שתקופת כהונה של שרים היא בדרך כלל לא עולה על 4 שנים, ובשנים האחרונות זה הרבה פחות.

פניה קירשנבאום: הלוואי שזה היה 4 שנים.

יוסי חזאי: מי שבסופו של דבר ממנה את הנציג, זה הממשלה, כך שבקטע הזה אין חשש.

יוסי חזאי: מדובר פה בשתי בעיות עיקריות: אחת זה הידע, הניסיון המצטבר והמיומנות לעשות את הדברים.

יוסי חזאי: בדרך כלל מדובר באנשים שבאים מנושא של הכרת הטבע, אנשי סביבה וכיוצא בזה, שלצערנו, לא הרבה מהם מעוניינים - די בצדק,

יוסי חזאי: מבחינתם - לעשות לילות כימים בעבודה ציבורית שאין מאחוריה בדרך כלל תגמול הולם.

יוסי חזאי: במקרה שלנו, של רשות הטבע והגנים, זה גם יציאות לשטח, עם כל מה שקשור מסביב.

יוסי חזאי: מבחינתי, זה דבר מאוד מהנה, אבל זה גוזל הרבה שעות, הרבה ימים מאותם אנשים.

יוסי חזאי: הדבר המהותי יותר, זה שב-4 השנים האחרונות אנחנו נתקלים במצב שאין לנו יכולת להביא אנשים למליאה, ולפחות בשנה האחרונה אנחנו במצב של או חוסר קוורום או עומדים על הסף, מצב שאי-אפשר לכנס מליאה.

פניה קירשנבאום: והקיימים מוכנים להמשיך עוד קדנציה?

פניה קירשנבאום: זה יפתור את הבעיה?

יוסי חזאי: ודאי; לא כולם – רק אלה שהוכיחו את עצמם בעבר כאנשים שתרמו ויכולים להמשיך הלאה, הם בהחלט הביעו את נכונותם, ועל הפרק עומדים לפחות שלושה כאלה; אחד מהם זה פרופ' בלה גליל, שמילאה את תפקיד יושבת-ראש הוועדה המדעית, שהיא למעשה קובעת את כל התפישה של רשות הטבע והגנים.

יוסי חזאי: בנוסף, בחוק דומה, שהוא צמוד לאותו חוק, של מועצת גנים ושמורות, אין מגבלה על משך הזמן של כהונת הדירקטורים, כך שאין אחידות בנושא הזה.

יוסי חזאי: אני לא רואה בזה בעיה.

פניה קירשנבאום: טוב.

פניה קירשנבאום: נקרא את החוק.

גלעד ארדן: "הצעת חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (תיקון מס' 11), התשע"א-2011.

גלעד ארדן: תיקון סעיף 13.

גלעד ארדן: 1.

גלעד ארדן: בחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ"ח-1998, בסעיף 13(ג), במקום "לתקופת כהונה נוספת אחת" יבוא "לשתי כהונה נוספות"".

פניה קירשנבאום: בסדר.

פניה קירשנבאום: אני מצביעה עם עצמי.

פניה קירשנבאום: לא נשאר לי אלא לתמוך בזה.

פניה קירשנבאום: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

פניה קירשנבאום: תודה רבה, הישיבה נעולה.