ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 565, 2011-07-04 09:00

כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכלכלה הראשונה להיום.

כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום הצעת חוק לפיקוח על ייצור הצמח ושיווקו, התש"ע-2010 – הצעת חוק ממשלתית שעברה בקריאה ראשונה ב-14 ביוני 2010, בערך לפני כשנה, ומאז לא נערך שום דיון בה, אני חושב.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מבצעים דיון של הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

כרמל שאמה-הכהן: הצעת החוק הזאת באה להסדיר נורמות וקריטריונים של גידול, הבטחת איכות, דרכי שיווק, ובעצם להסדיר את כל שוק של כל מה שקשור לפירות וירקות; קביעת כללים שאולי צריכים עוד התאמות, אבל קשה לחלוק על הצורך בהן.

כרמל שאמה-הכהן: כמובן, מנגד, בטח בתקופה הזאת שמחירי המזון מעסיקים את הציבור ואת הכנסת ניתן משקל גם לשיקולים של תוספת עלויות שיכולות להתבטא גם בתוספת מחיר לצרכן אם יש כאלה ועד כמה הם נדרשים.

כרמל שאמה-הכהן: לכן בכל סעיף וסעיף שנקרא נבחן היטב מהן המשמעויות הכלכליות בשרשרת גורמי הייצור, השיווק והתמחור של אותו מוצר – פרי או ירק.

כרמל שאמה-הכהן: בכל אופן בבסיס אנחנו באמת מברכים על הצעת החוק, את משרד החקלאות שיזם אותו ואת השרה שתכף תצטרף אלינו ומתעכבת בוועדת שרים לחקיקה, את המנכ"ל.

כרמל שאמה-הכהן: הכוונה שלנו היא לסיים את החוק הזה עוד בכנס הזה, כלומר עד סוף החודש.

כרמל שאמה-הכהן: משרד החקלאות, בבקשה, תציגו את החוק.

יוסי ישי: אנחנו מודים ליושב ראש על שיבוץ החוק בסדר היום.

יוסי ישי: החוק חשוב מאין כמוהו.

יוסי ישי: מטרתו להבטיח ייצור ואספקה של תוצרת חקלאית טריה בתקנים של בטיחות ואיכות לתועלת הצרכנים, אבל בהחלט גם לתועלת היצרנים.

יוסי ישי: בחוק יש מנגנונים לקביעת סטנדרטים גם בתחום הבטיחות וגם בתחום האיכות במקטעים השונים, גם בהליך הייצור וגם בהליך השיווק.

יוסי ישי: בחוק יש מנגנוני בקרה, ויש סעיפים הנוגעים לעניין האכיפה.

יוסי ישי: אין ספק שבאישור החוק אנחנו מצטרפים לסדרה מכובדת של מדינות שהגיעו לרמה כזאת של תרבות צרכנית שדורשת ומבוססת על מערכת קפדנית מאוד של בטיחות ואיכות.

יוסי ישי: בשבועיים האחרונים קיימנו דיונים אינטנסיביים עם צדדים שונים לחוק שהביעו הסתייגויות מסוימות בסעיפים שונים שקשורים במיוחד לתחום האיכות, לאו דווקא בתחום הבטיחות – שם הייתה הסכמה מוחלטת.

יוסי ישי: אנחנו הצלחנו לגבש אתמול בשעות הלילה הסכמות ראשוניות שלא כל כך משפיעות, אלא נוגעות לשלושה סעיפים שמופיעים בהצעת החוק.

יוסי ישי: אנחנו נבקש מהוועדה לדון בכל הסעיפים, למעט שלושת הסעיפים הנ"ל שנרצה במהלך השבוע הנוכחי עד יום חמישי להגיע להסכמות ולהתאמות עם משרדי הממשלה האחרים – משרד המשפטים ומשרד האוצר ועם המסיגים.

יוסי ישי: אני מניח שבמהלך השבוע נוכל להגיע להסכמות ניסוח גם באותם שלושה סעיפים כך שלקראת הישיבה הבאה שאני מקווה שתהיה מהירה וקרובה נוכל לאשר את החוק במלואו.

יוסי ישי: אני אתן לשרה שהגיעה בינתיים להציג את הדברים.

יוסי ישי: תודה.

כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, כבוד השרה.

אורית נוקד: תודה רבה, יושב ראש הוועדה ותודה שגם הצלחת וקידמת את החוק הזה שהוא חוק צרכני ממדרגה ראשונה.

אורית נוקד: מעבר להיותה הצעה צרכנית, ההצעה הזאת היא הצעה בטיחותית, והמטרה שלה היא הצבת סטנדרטים ברורים לתוצרת חקלאית מן הצומח מרגע זריעתה ועד הנחתה בצלחת האוכל של כולנו.

אורית נוקד: כך שלצרכן יהיה ברור מה טיב הפירות והירקות שהוא קונה ושבהם הוא מזין את עצמו ואת משפחתו.

אורית נוקד: אני רוצה להבהיר שכיום יצרן יכול לפרסם את התוצרת שלו כמופחתת חומרי הדברה, כשהיא לא כזאת, או שהוא יכול לכנות אותה "תוצרת מובחרת" כשהלכה למעשה לא קיים הבדל בינה לבין כל תוצרת אחרת.

אורית נוקד: כזכור לוועדה הזאת, הייתי אמונה בזמן האחרון על נושא הצרכנות, ואני רואה במצב הקיים מצב לא ראוי במדינה מתוקנת.

אורית נוקד: אני מקווה שבתום החקיקה כל צרכן ידע בדיוק מה טיבה של התוצרת שהוא רכש, אלו דישון וריסוסים היא עברה, איזה מבדקי איכות וכדומה.

אורית נוקד: מאחורי הצעת החוק עומדים ארבעה עקרונות ברורים: הראשון הוא שעל המחוקק לקבוע כללים לגידול, לייצור, לטיפול ולשיווק של תוצרת חקלאית, כמובן, תוך שמירה על בטיחותה ועל איכותה.

אורית נוקד: העיקרון השני אומר שצריך לקבוע כללים למיון ולסיווג של תוצרת חקלאית לפי רמות האיכות, כך שתהיה בהירות ושקיפות כלפי הצרכן.

אורית נוקד: העיקרון השלישי קובע שיש לקבוע כללים לייצור תוצרת חקלאית כבעלת מאפיינים ייחודיים ולמתג אותה.

אורית נוקד: כמובן, הדבר הרביעי והאחרון הוא שמאחורי החוק צריך לוודא שתעמוד מערכת אכיפה וצעדים נוספים כגון פרסום אמצעי הפיקוח ותוצאות הפיקוח, לידיעת כלל הצרכנים.

אורית נוקד: אני רוצה להבהיר שני דברים נוספים לפני שיתחיל הדיון: הדבר הראשון הוא שכבר היום כל מגדל שמייצא לחו"ל עומד בסטנדרטים שמוצעים בחוק.

אורית נוקד: כך שמדובר בחוק שהמגדלים הוכיחו כי הם יכולים לעמוד בו.

אורית נוקד: דבר שני, לפי ההסכמים הבינלאומיים כל עוד לא נקבעים סטנדרטים בחקיקה אנחנו לא יכולים לדרוש את זה מהתוצרת שאנחנו מייבאים.

אורית נוקד: כך שלעיתים צרכנים ישראלים משלמים סכומים גבוהים עבור תוצרת מובחרת מחו"ל שהיא לא כזאת.

אורית נוקד: אני מאמינה שהחוק הזה הוא חוק צרכני חשוב שיעבור בהסכמה מקיר לקיר, ואני מקווה שבקרוב נוכל להעביר אותו למליאה בדרך לקריאה שנייה ושלישית.

אורית נוקד: יש כאן צעד משלים לנושא המחירים.

אורית נוקד: כאן יש צעד שבא לתת לצרכן ולהגביר את האמון בינו לבין המגדלים המייצרים על-ידי כך שהיצרן יידע בדיוק מה הוא קונה.

אורית נוקד: כאמור, צרכנות מושכלת ונכונה מבוססת על בהירות, שקיפות והוגנות.

אורית נוקד: השילוב של הסעיפים שנמצאים בהצעת החוק נותן את המוצר הזה לצרכן.

אורית נוקד: תודה.

כרמל שאמה-הכהן: הערות נוספות לחוק לפני שאנחנו מתחילים בחקיקה עצמה.

יגאל אכטנברג: אני מארגון אמון הציבור.

יגאל אכטנברג: קודם כול אני רוצה לברך את משרד החקלאות ואת השרה על הצעת החוק.

יגאל אכטנברג: זה באמת שיפור ניכר ממה שקורה היום, הצרכנים באמת צריכים לדעת מהו המוצר שהם קיבלו, איזה תהליכים הוא עבר, האם הוא עבר את התהליכים הנכונים, משומר נכון וכן הלאה.

יגאל אכטנברג: הדבר הבעייתי הוא שבכל זאת זה סקטור קטן מבין כלל מוצרי המזון שאנחנו מקבלים.

יגאל אכטנברג: בשנת 66' עברה החלטת ממשלה שתקום רשות מזון מרכזית אחת שתפקח על כל תחום המזון באשר הוא, וכעבור למעלה מ-40 שנה עדיין לא קמה רשות אחת שמאגדת את כל העניין הזה.

יגאל אכטנברג: חבל שעושים צעד אחד קטן בלבד לכיוון הנכון, ואולי יגיע היום שבו תקום רשות אחת תחת משרד החקלאות או תחת משרד הבריאות או תחת כל גורם שיוכל להכליל את הנושא הזה ולא 18 גופים שונים שמתעסקים כל אחד בסקטור מסוים בהגנה על בריאות הציבור ובהגנה על הצרכנים.

יגאל אכטנברג: זה צעד נכון, אבל עדיין קטן יחסית למה שהתכוונו לו לפני כ-40 שנה.

כרמל שאמה-הכהן: תודה.

כרמל שאמה-הכהן: כן, בבקשה, מי כבודו?

רוברטו דלה-רוקה: ד"ר דלה-רוקה, אני נציג לשכת המסחר, אני מנהל איכות ובריאות של שופרסל.

רוברטו דלה-רוקה: הערה כללית: החוק הזה הוא חוק פיקוח על גידול צמחים ולא התקנות עצמן שהן הדבר האמיתי.

רוברטו דלה-רוקה: ללא תקנות זה חוק ריק מתוכן.

רוברטו דלה-רוקה: הנושא מאוד כבד, ובתור מי שמתעסק בפיקוח על ירקות ופירות בצורה וולונטרית ברמות די גבוהות כבר שש שנים אני יודע שהנקודה שהשרה הזכירה הוא עניין האכיפה.

רוברטו דלה-רוקה: ללא אכיפה גם לחוק וגם לתקנות שייכתבו בהמשך לחוק אין שום ערך כי הנושא מאוד כבד ומאוד קשה לאכיפה.

רוברטו דלה-רוקה: יש אלפי מגדלים, גם בארץ וגם בשטחים – תנועה לא מבוקרת של תוצרת, וכדי לפקח ולהגיע לרמות סבירות של חומרי הדברה ושל חיידקים בתוצרת צריכים עבודה עצומה.

רוברטו דלה-רוקה: שם צריך להיות רוב המאמץ.

רוברטו דלה-רוקה: ללא אכיפה מתאימה ומסיבות טכניות אמיתיות של כוח אדם וכדומה, האכיפה היא לא מה שהיא צריכה להיות.

כרמל שאמה-הכהן: תודה.

כרמל שאמה-הכהן: מאיר יפרח, מזכיר ארגון מגדלי ירקות.

מאיר פרוש: בוקר טוב.

מאיר פרוש: לאחר שקיימנו אתמול דיון עם משרד החקלאות והורדנו חלק מחילוקי הדעות והגענו להסכמות, אני אומר שהחוק הזה הוא חשוב.

מאיר פרוש: יותר מזה, חלק מהשוק המקומי הוא בסך-הכול בסטנדרטים מאוד גבוהים, אבל בשביל להגיע לחוק הזה אנחנו נצטרך לקבל לא רק חוק ולא רק אכיפה, אלא צריך להכין פה את השוק המקומי כי זה בעיקר לשוק המקומי.

מאיר פרוש: בכל נושא הסטנדרטים בייצוא אנחנו מוסדרים, יש איכות ויש בדיקות והכול.

מאיר פרוש: בשוק המקומי אנחנו עדיין בחוסר טיפול בעניין הזה מכיוון שרוב הגידול שנמצא באזור המרכז זה גידולי ירקות שלא נמצאו במסגרת מנהלת ההשקעות.

מאיר פרוש: בלי שנקבל כספים מתאימים לצורך אכיפת החוק הזה לא נוכל להתקדם בשום דבר כמו במערכי שטיפה, מיון, אריזה, בתי אריזה, הובלה בקירור.

מאיר פרוש: זה אמור להיות מלווה בחוק, לדעתי, לפחות ב-100 מיליון שקל.

מאיר פרוש: כמו שאנחנו השקענו בייצוא צריך לעשות הרבה חינוך והדרכה ושיתוף פעולה עם המשרד.

מאיר פרוש: אבל בלי התקציבים האלה, ורק לעשות מנהלת אכיפה כדי שיהיה לזה שר ולהכין מקומות עבודה במשרד החקלאות – את זה אנחנו לא רוצים.

מאיר פרוש: אם החוק הזה יעבור בקריאה שנייה יצטרך לעבור 4-3 שנים של חינוך והדרכה כדי שייכנס כמו שצריך.

מאיר פרוש: בעיקר הוא צריך להגן על בריאות הציבור, אין לנו ויכוח.

מאיר פרוש: כל מדד שיהיה בנושא בריאות הציבור, אנחנו תומכים בו; בנושא איכות – אם הוא יאכוף על השווקים ועל הרשתות אנחנו נשמח מאוד.

כרמל שאמה-הכהן: תודה.

כרמל שאמה-הכהן: מרינה אוספלד, לשכה משפטית, משרד הבריאות.

מרינה אוספלד: בוקר טוב לכולם.

מרינה אוספלד: רציתי להבהיר שכאשר נתייחס לנוסח ההצעה אנחנו נתייחס לטיוטה מוסכמת.

מרינה אוספלד: התהליך יהיה ארוך ופורה בין משרד החקלאות לבין משרד הבריאות.

מרינה אוספלד: אני רק רציתי לוודא שהנוסח שנתייחס אליו הוא נוסח מתואם עם משרד הבריאות, מ-28 באוקטובר 2010, כפי שפורסם.

כרמל שאמה-הכהן: כן.

מרינה אוספלד: יופי, תודה.

כרמל שאמה-הכהן: תודה.

כרמל שאמה-הכהן: ד"ר רינה ורסנו, משרד הבריאות.

רינה ורסנו: - - -

כרמל שאמה-הכהן: אותה עמדה.

רינה ורסנו: ודאי, כי הוחלט בוועדת שרים שנגיש גרסה מתואמת בין משרד החקלאות למשרד הבריאות.

רינה ורסנו: בגרסה יש לנו רק שינוי קל שמוסכם על-ידי שני המשרדים.

כרמל שאמה-הכהן: תודה.

כרמל שאמה-הכהן: נא להתחיל בהקראה, בבקשה.

יצחק וקנין: אני רוצה להעיר הערה לפני הקראה.

יצחק וקנין: אני שואל את השרה, ואני שואל מה שהעיר פה מאיר יפרח מארגון מגדלי הירקות.

יצחק וקנין: רבותיי, אני חקלאי, ואני מדבר כחקלאי.

יצחק וקנין: אני בטוח שהמטרה היא טובה וחשובה מאוד.

יצחק וקנין: במיוחד אחרי הסיור שהיית בנושא הלול, הייתי לוקח אותו גם לפה.

יצחק וקנין: פעם היינו אוספים ביצים, והן היו נשארות בלול שבוע בחום בלי מערכת.

יצחק וקנין: היום אין דבר כזה.

יצחק וקנין: היום אתה חייב להוציא אותן תוך 24 שעות, ויש מחסן קירור.

יצחק וקנין: זה השקעות.

יצחק וקנין: יש פה חקיקה שתטיל על החקלאים צורך לאיכות גבוהה של מזון; אין מה לעשות, אנחנו נמצאים בשנות ה-2000, ויש צורך שאיכות המזון תהיה גבוהה מאוד ולא תשב במחסנים לא מקוררים ובתנאי סניטציה הכי גרועים שיש.

יצחק וקנין: זה ידרוש מהחקלאים השקעות כדי לקיים את החוק הזה.

יצחק וקנין: השאלה היא האם לקחתם בחשבון את זה, גברתי השרה.

יצחק וקנין: האם שמתם בצד כסף לסיוע לחקלאים כדי שהם יעשו את זה.

אורית נוקד: אנחנו תמיד מסייעים לחקלאים.

יצחק וקנין: השאלה אם הולכים למערכת כזאת- -

אורית נוקד: הדברים האלה הם דברים אלמנטריים לטובת הגברת האמון בין הצרכן לבין המגדל.

יצחק וקנין: אין ספק שהם אלמנטריים.

אורית נוקד: אני רק רוצה לשאול אותך, מרים, אם את רוצה להוסיף.

מרים פרוינד: כן, בהתחייבות האלה שמאיר מדבר עליהם התחלנו כבר במנהלת ההשקעות באיזשהו דיון יחד עם החקלאים בשביל להכין תשתית לדרישות התקציביות שצריך בשביל לקיים את החוק, בצרכים, בשיפור ובהבאה של התשתיות לרמה כזאת שיוכלו לאפשר את קיום החוק בעצם כל החקלאים.

אורית נוקד: אולי מנכ"ל המשרד רוצה להוסיף.

יוסי ישי: יש לי רק משפט אחד: המדיניות בחוק עידוד השקעות הון בחקלאות הייתה עד לפני מספר שנים מוטת ייצוא.

יוסי ישי: למעשה, אנחנו - - - השקעות במסגרת החוק רק כאשר מדובר בהשקעות לייצור למטרת ייצוא.

יוסי ישי: אין ספק שאנחנו כאן עולים מדרגה בכל מה שקשור לשוק המקומי, ולכן שינינו את מדיניות ההשקעות שלנו, ובתיאום עם האוצר אנחנו נבנה תשתית שבה נסייע ונתמוך בידי החקלאים ליצור אצלם את התשתית כדי שיוכלו לעמוד בהוראות החוק והתקנות.

יוסי ישי: זה כולל, כפי שנאמר כאן, בתי אריזה, חדרי מיון, מערכים לטיפול בתוצרת חקלאית אחרי קטיף, מתוך כוונה שהחקלאים יעמדו בסטנדרטים שהיו קיימים עד היום לייצוא בלבד גם לגבי השוק המקומי.

יוסי ישי: בהחלט הדבר ייעשה.

מאיר פרוש: יוסי, מילה אחת על השוק הסיטונאי, זה גם קשור לעניין.

יוסי ישי: הממשלה קיבלה החלטה על הקמת שוק סיטונאי.

יוסי ישי: הוקמה חברה ממשלתית שמקימה את השוק, יש כבר תב"ע מאושרת, החברה התחילה בעבודתה.

יוסי ישי: אני מאוד מקווה שבתוך שנתיים יקום שוק סיטונאי במדינת ישראל, כפי שקיים במדינות המפותחות באירופה, שייצור שקיפות והגברת התחרותיות, והתקנות האלה יגרמו לכך, למעשה, שכל התוצרת שתגיע לשוק פעם אחת תעמוד בתקנים חמורים מאוד של בטיחות, ופעם שנייה – בכל מה שקשור באיכות יהיה פה פילוח לזנים, לגדלים, לצבעים ולאיכויות, כך שכשהצרכן קונה תוצרת- -

לאה ורון: איפה אמור להיות השוק הסיטונאי?

יוסי ישי: בצומת מסובים, ברביע הדרום מזרחי של צומת מסובים.

יוסי ישי: אין ספק שהתקנות יגרמו לכך שהתוצרת לא רק תהיה ברמת בטיחות גבוהה, אלא גם ברמת איכות ופילוח, כך שכל צרכן שיקנה תוצרת יידע בדיוק מה הוא קונה.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה.

כרמל שאמה-הכהן: נא להתחיל בהקראה, בבקשה.

כרמל שאמה-הכהן: מנהלת הוועדה מעירה לי שלא קיבלתי תשובה לשאלתי- -

לאה ורון: מפנה את תשומת לבך, לא מעירה לך.

כרמל שאמה-הכהן: - - לגבי ייקור המוצרים לצרכן.

כרמל שאמה-הכהן: מה המשמעות של יישום החוק הזה, לרבות התקנות, מהמחיר הסופי לצרכן?

יוסי ישי: בעיקרון זה לא אמור לייקר.

כרמל שאמה-הכהן: נעשו בחינות כלכליות?

יוסי ישי: כן.

יוסי ישי: זה לא אמור לייקר כי תוצרת פסולה לשיווק היא פסולה גם היום וגם בעתיד.

יוסי ישי: לדוגמה, תוצרת בוסר לא הייתה ראויה ולא ניתנת לשיווק גם לפני החוק וגם אחרי החוק.

יוסי ישי: גם הבטיחות מעוגנת היום בחקיקה קיימת.

יוסי ישי: לשר הבריאות יש כל הסמכויות לאכוף בכל מה שקשור לבטיחות.

יוסי ישי: החוק הזה יוצר מצב שרמת הבטיחות נשמרת כפי שהיא קיימת בחוקים קיימים.

יוסי ישי: התוספת שנמצאת כאן זה כל הנוגע לאיכות ולמסלולים משופרים נוספים- -

כרמל שאמה-הכהן: ואריזה?

יוסי ישי: - - כך שהתוצרת תפולח בצורה ברורה לפי זנים, מינים, סוגים, גדלים, צבעים.

יוסי ישי: זאת אותה תוצרת, רק שתמוין אחרת.

יוסי ישי: כך שהחקלאי יודע שאם הוא קונה תוצרת סוג א' היא אכן סוג א', ואם הוא קונה סוג ג', זה אכן סוג ג'.

יוסי ישי: הבעיה הייתה בערבוב.

כרמל שאמה-הכהן: הוועדה יכולה לקבל איזו חוות דעת כלכלית מפורטת לגבי המשמעויות הכלכליות במונחים של מחיר לצרכן?

יוסי ישי: אנחנו נביא.

כרמל שאמה-הכהן: התקופה לא פשוטה בתחום רמות המחירים של מוצרי המזון.

יוסי ישי: אנחנו ערים לזה, וזה אחד הדברים ששקלנו מיד בהתחלה.

מרים פרוינד: אנחנו עשינו בזמנו פילוח של המחירים, ומכיוון שיש פה נושא של מלאי של תוצרת שלא ממוינת, עשינו חשבון שיש בערך 20% רווח על כך שהתוצרת ממוינת ולא ממוינת.

מרים פרוינד: כי כשהצרכן קונה סוג א' הוא קונה רק סוג א', ואין לו כל הסוגים המעורבבים בפנים, ולכן הפחתים הם הרבה יותר קטנים מאשר בתוצרת לא ממוינת.

יוסי ישי: כפי שהיושב ראש ביקש, אנחנו נציג בישיבה הבאה דוח בעניין.

כרמל שאמה-הכהן: תודה.

כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא את החוק.

מיכל סגן כהן: הקראת סעיף 1:

כרמל שאמה-הכהן: הערות לסעיף המטרות?

איתי עצמון: לי יש הערה.

איתי עצמון: מדוע כתבתם קודם את היצרנים לפני הצרכנים?

איתי עצמון: יש איזו סיבה?

יוסי ישי: לא.

אורית נוקד: קודם כול מגדלים ואחר כך מוכרים.

יוסי ישי: לפי סדר א'-ב'.

כרמל שאמה-הכהן: אז אנחנו מעדיפים להחליף כי אנחנו ועדה צרכנית – קודם כול "צרכנים", אחרי זה "יצרנים".

יוסי ישי: אין בעיה, זה פשוט לפי סדר א'-ב'.

אורית נוקד: לפי סדר תהליך הייצור.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף המטרות עם השינוי של "צרכנים" לפני "יצרנים"?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 1 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר פה-אחד.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 2, בבקשה.

כרמל שאמה-הכהן: יש הערות?

יוסי ישי: כמו שאמרתי, ניהלנו עד אתמול בערב דיונים, וייתכן מאוד שלא יהיה שינוי, אבל יכול להיות שנידרש לבצע פה שינוי בארבעה סעיפים- -

לאה ורון: הגדרות.

יוסי ישי: בואו נשתמש במילה "נושאים".

יוסי ישי: ארבעה נושאים.

יוסי ישי: ייתכן שיהיה שינוי, לא בטוח, אבל אחד מהם הוא הגדרת הנוהל הבסיסי.

יוסי ישי: לכן אני אבקש כרגע לא להצביע רק על הנוהל הבסיסי.

כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, אז אנחנו מחריגים את הנוהל הבסיסי.

כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לעדכן אותך, אדוני המנכ"ל, שכנראה, נקיים ישיבה גם מחר בחוק הזה, אז תעשו מאמץ, לא צריך פה עבודת מחקר.

יוסי ישי: בסדר גמור, אנחנו מקבלים.

כרמל שאמה-הכהן: אז בהזדמנות זאת שכולם שומעים, תקבלו גם זימונים מסודרים ממנהלת הוועדה.

כרמל שאמה-הכהן: מחר ב-9:30 בבוקר – ישיבה נוספת בעניין.

יוסי ישי: אנחנו מעריכים את זה מאוד.

שירה גרינברג: אני ממשרד האוצר.

שירה גרינברג: אני רק רוצה לוודא בעניין הסיכום שהיה ביניכם אתמול לגבי השינוי בהגדרת "המפקח" וכולי – אין דרישה תקציבית בגין זה, כי הסיכום איתנו הוא שאין תוספת תקציב.

יוסי ישי: לא, לא.

יוסי ישי: אם תהיה דרישה תקציבית זה בנושא הראשון שאמרתי – ההשקעות הדרושות כדי להתאים את היצרנים לעניין.

שירה גרינברג: אנחנו סיכמנו שאת ההשקעות האלה נעשה במסגרת התקציב הקיים בנושא.

יוסי ישי: נגיע לדיון.

יוסי ישי: לא סיכמנו כלום, נגיע לדיון.

מאיר פרוש: מה זה "תעזוב"?

מאיר פרוש: זה צי של רכבים ופקחים.

יוסי ישי: אתה אמרת את דבריך.

יוסי ישי: היא אמרה דברים לגבי התפעול, והיא צודקת.

יוסי ישי: אין מחלוקת לגבי התפעול.

כרמל שאמה-הכהן: הערות נוספות.

דבי מילשטיין: אני מהלשכה המשפטית במשרד התמ"ת.

דבי מילשטיין: רצינו רק לבקש שאולי יש מקום להרחיב את ההגדרה של שיווק שיהיה ברור שזה כולל ייבוא, מאחר שלפי דברי ההסבר, אחת המטרות החשובות של החוק היא שתהיה אי אפליה בנושא הייבוא.

דבי מילשטיין: לכן חשבנו להבהיר ששיווק כולל ייבוא.

יוסי ישי: מקובל בהחלט, ואם זה לא ברור נבצע תיקון.

יוסי ישי: תודה.

כרמל שאמה-הכהן: להוסיף את המונח "ייבוא".

רינה ורסנו: ייבוא של ירקות ופירות זה כרגע באחריות משרד הבריאות.

רינה ורסנו: אז צריך להתייחס לזה בחוק.

יוסי ישי: לא, יש פה שני אלמנטים: יש אלמנטים של בטיחות, ויש אלמנטים של איכות.

יוסי ישי: הכוונה כאן היא שיחולו בשני האלמנטים.

יוסי ישי: בטיחות קיימת בחקיקה הקיימת, ומעוגן כאן שוב, אבל כאן מדובר על האיכות.

רינה ורסנו: אבל מבחינת ייבוא נצטרך לעשות הסדר משופר.

יוסי ישי: זה בסדר.

כרמל שאמה-הכהן: הערות נוספות?

איתי עצמון: לא הבנתי האם להוסיף את המילה "ייבוא" להגדרה?

כרמל שאמה-הכהן: כן, מקובל על המשרד.

יוסי ישי: בהחלט כן.

יוסי ישי: השרה אמרה את זה בצורה ברורה, שזאת אחת המטרות של החוק.

איתי עצמון: רציתי להעיר לעניין הגדרת "מכירה" – ההגדרה כרגע מאוד רחבה.

איתי עצמון: היא למעשה אומרת: "העברה בכל דרך מדרכי ההעברה".

איתי עצמון: השאלה היא האם אין מקום לתת את הדעת גם למצב של צריכה עצמית או למעט צריכה עצמית?

איתי עצמון: למשל, צריכה של אדם ובני ביתו.

איתי עצמון: ההגדרה כרגע מאוד רחבה ולא נותנת מענה לסיטואציה כזאת.

יוסי ישי: לא נותנת סיטואציה של צריכה עצמית?

איתי עצמון: כן.

יוסי ישי: גם צריכה עצמית זאת העברה.

איתי עצמון: אז אתה רוצה שגם לצריכה עצמית יחולו הכללים לפי החוק?

מיכל סגן כהן: לדעתי, אפשר להוסיף סעיף לחוק שאנחנו ננסח אותו, שיקבע סייגים שהוראות החוק לא יחולו על צמחים שמיועדים לצריכה עצמית ונגדיר בדיוק מהי צריכה עצמית, שזה לא יהיה צריכה עצמית לכפר, אלא ממש - - -

יוסי ישי: כמו שיש לנו בחוק המספוא.

איתי עצמון: גם בחוק משק החלב יש.

יוסי ישי: קודם לא הבנתי, אבל עכשיו הבנתי.

יוסי ישי: אנחנו נחריג את הייצור לצריכה עצמית.

איתי עצמון: אז אנחנו אמורים לקבל מכם הגדרה?

יוסי ישי: כן, נכין נוסח.

איתי עצמון: אבל כרגע בסעיף ההגדרות, ככל שיהיה צורך, אנחנו נשנה.

איתי עצמון: למשל גם הגדרה של שיווק וגם הגדרה של מכירה, יכול להיות שיהיה צורך לעשות שינויים באותן הגדרות לאור התוספת.

יוסי ישי: יכול להיות שנעשה תיקון רוחבי אופרטיבי שיחריג את הייצור לצריכה עצמית.

איתי עצמון: אבל יהיה צורך להתייחס לזה גם בסעיף ההגדרות.

יוסי ישי: אז יבדקו את זה.

יוסי ישי: (החלפת יו"ר – יצחק וקנין – 9:30).

אורית נוקד: יכול להיות שיהיה סעיף נפרד שיגיד שהחוק לא יחול על-.

רינה ורסנו: לגבי נושא השיווק אני מבקשת עדיין לא לסגור את זה כי אני חייבת לעשות התייעצות עם המשרד.

יצחק וקנין: אני לא מבין מה הבעיה.

אורית נוקד: מה הבעיה?

אורית נוקד: כולנו מתכוונים לטובת הצרכנים.

רינה ורסנו: אין בעיה בזה- -

אורית נוקד: אז עד מחר בבוקר.

רינה ורסנו: אם משרד החקלאות רוצה לקחת את כל נושא של ייבוא ירקות ופירות טריים- -

יוסי ישי: לא, לא לוקחים.

רינה ורסנו: אבל כאן כרגע השר הוא אחראי.

יוסי ישי: נכון, אבל השר נשאר אחראי גם בחוק הזה, לא שינינו פה כלום.

רינה ורסנו: אבל ברגע שאתה מכניס כאן "ייבוא" האחריות עוברת למשרד החקלאות, ומשרד הבריאות לא אחראי יותר על ייבוא של ירקות ופירות.

יוסי ישי: כל מה שקשור בבטיחות היה ונשאר בסמכות שר הבריאות.

מרינה אוספלד: אז זה דורש הבהרה.

רינה ורסנו: זה דורש הבהרה.

רינה ורסנו: בגלל זה אנחנו אומרים.

רינה ורסנו: אנחנו לא מתנגדים - - -

יצחק וקנין: יש לי שאלה אחרת: עד היום כאשר היה ייבוא של ביצים, של ירקות, במיוחד בשנת השמיטה.

יצחק וקנין: המסה הגדולה ביותר.

יוסי ישי: משרד הבריאות.

יוסי ישי: בכל מה שקשור לבטיחות זה משרד הבריאות.

יצחק וקנין: אז מה הבעיה היום?

יוסי ישי: נשאר אותו דבר.

יצחק וקנין: לא השתנה כלום, אני לא מבין.

יגאל אכטנברג: זה רק מחזק את העניין שאין רשות אחת שמטפלת בכול.

יגאל אכטנברג: תראה, עוד לא התחלנו, וכבר התחילו לדרוך על האצבעות אחד של האחר.

יצחק וקנין: זה לא רק - - -

יגאל אכטנברג: אין ספק, אבל זה הדיון היום.

יוסי ישי: אני אעשה את זה מאוד פשוט- -

קריאות: - - -

יצחק וקנין: רבותיי, בואו נעשה סדר.

יגאל אכטנברג: אני מסכים- -

יצחק וקנין: ידידי היקר, נכון שהייתה לך קריאת ביניים, אבל רשות דיבור לא קיבלת.

יצחק וקנין: תדבר בזמן שתקבל רשות דיבור.

יוסי ישי: נעשה סדר בדברים: לגבי בטיחות – היה ויישאר שר הבריאות.

יוסי ישי: מאחר שנכנס לכאן אלמנט נוסף של איכות שהיא למעשה מעוגנת ומיוצרת כאן לראשונה, צודק משרד הבריאות שאנחנו נצטרך לבצע עד מחר תיאום בינינו לגבי נושא האיכות בייבוא.

יוסי ישי: נעשה את זה.

איתי עצמון: אני בכל זאת מבקש, מכיוון שהגדרות שיווק ומכירה יכולות להתייחס לעניין של צריכה עצמית, שתסמיך אותנו לשנות את ההגדרות ככל שיהיה צורך, לאור הוספת הסעיף האופרטיבי.

איתי עצמון: עוד הערה לעניין הגדרת המנהל: מן הראוי שהודעה על מינוי כזה תפורסם ברשומות לאור הסמכויות שניתנות לאותו עובד משרד החקלאות ופיתוח הכפר; שאלה נוספת: כתבתם כאן: "או עובד אחר שמינה להיות ממלא מקומו של המנהל בהיעדרו".

איתי עצמון: האם מדובר על עובד שזה יהיה הטייטל שלו – "ממלא מקום" לעניין הזה או שזה יהיה מילוי מקום אד-הוק בכל פעם שהעובד הזה ייצא לחו"ל?

איתי עצמון: אם מדובר על מינוי קבוע, גם מינוי כזה צריך להיות מפורסם.

מיכל סגן כהן: ממלא מקום קבוע.

מיכל סגן כהן: יש לנו סעיף פרסום בחוק, ולכן הוראה לעניין פרסום המנהל הייתי מוסיפה לשם.

איתי עצמון: אוקיי.

איתי עצמון: אבל ההחלטה העקרונית היא שזה יפורסם.

איתי עצמון: לעניין הגדרת "צמח" – מדוע פירטתם דווקא פירות הדר?

איתי עצמון: כתבתם: "ירקות ופירות, לרבות פירות הדר המשמשים למאכל אדם".

מרים פרוינד: כי לא תמיד פירות הדר נכללים בהגדרה של פירות.

מרים פרוינד: זה סתם - - -

איתי עצמון: אבל יש גם ירקות.

מרים פרוינד: אבל ירקות זה מובן מאליו.

מרים פרוינד: זה סמנטיקה לצורך הבהרה, לא יותר מזה.

יוסי ישי: ירקות זה שם כללי, בפירות יש הבחנה, לפחות בז'רגון המקצועי, בין פירות לבין הדרים.

יוסי ישי: לכן למען הסר ספק שההדרים כלולים זה נאמר במפורש.

קריאה: גם בספר המכס זה מופרד.

יצחק וקנין: עוד הערות?

איתי עצמון: כן, שאלה.

איתי עצמון: בהגדרת "שיווק", בסופה כתבתם: "ופרסום".

איתי עצמון: על מה בדיוק מדובר?

איתי עצמון: על איזה הוראות בנושא פרסום יהיו כלולות בתקנות שאתם תביאו לאישור הוועדה?

יוסי ישי: אמת בפרסום בנושא איכות או מסלול משופר.

איתי עצמון: כלומר בעצם חובות גילוי?

יוסי ישי: כן.

מרים פרוינד: לא רק גילוי.

מרים פרוינד: גם כשאתה שם מדבקה, בסופו של דבר זה יתמצה במדבקה שתשים על האריזה או בסופרמרקט, אז שמה שיש שם תואם את מה שיש בפנים.

איתי עצמון: אני רק רוצה להסב את תשומת לב הוועדה שמכיוון שיש לנו דין כללי שעוסק באיסור הטעיה אני לא רוצה שהתיבה "פרסום" תפורש- -

יוסי ישי: זה לא רק הטעיה, זה גם חובת פרסום לשם עקיבות.

איתי עצמון: זה לא אמור לכלול "הטעיה".

יוסי ישי: שם היצרן, תאריך.

איתי עצמון: אז לדעתי, מן הראוי להבהיר ולכתוב:

איתי עצמון: חובות גילוי או דרישות לגבי אופן הפרסום.

לאה ורון: צריך לייחד לזה אמירה ברורה.

יוסי ישי: אבל זה בתקנות.

איתי עצמון: לא, לא, כאן יש הגדרה.

לאה ורון: אתה מכניס את הנושא של הפרסום לתוך ההגדרה.

יוסי ישי: כלל התהליכים של שיווק, לרבות מיון, אריזה, סימון, הובלה, אחסון או פרסום.

קריאות: - - -

יוסי ישי: אפשר להוריד את המילה "פרסום"?

קריאה: כן.

איתי עצמון: אני לא אמרתי שצריך להוריד את המילה.

איתי עצמון: אז נכתוב אולי:

איתי עצמון: חובות גילוי וחובות לגבי אופן הפרסום.

יוסי ישי: אבל יש המילה "סימון".

אורית נוקד: אני דווקא חושבת שכדאי לפרט פה.

מיכל סגן כהן: אבל ברגע שיש המילה "סימון" אז בעצם אם את אומרת איך יצטרכו לסמן את משאירה הכול פתוח, לפי הסימון שיצטרכו לסמן.

מיכל סגן כהן: אם אני עכשיו אתחיל להגיד לגבי הפרסום, ואני אצמצמם- -

לאה ורון: אז באמת, כשד"ר פרוינד התייחסה למילה "פרסום" היא אמרה בסוף שזה יהיה מדבקה.

לאה ורון: מדבקה זה לא בדיוק "פרסום" בעברית.

לאה ורון: מדבקה זה הסימון.

לאה ורון: אז אתם צריכים להחליט מה אתם מעוניינים.

לאה ורון: אם אתם מעוניינים בפרסום אז צריך לומר למה הכוונה בפרסום.

מרים פרוינד: אפשר להוריד את זה.

לאה ורון: אז תורידו את המילה "פרסום".

יצחק וקנין: הדברים ברורים, יש עוד הערות?

יצחק וקנין: אין הערות.

יצחק וקנין: אנחנו לא מצביעים רק על הנוהל הבסיסי.

לאה ורון: ומה עם "מכירה"?

לאה ורון: כן מצביעים לבסוף?

כרמל שאמה-הכהן: כן.

איתי עצמון: אפשר להצביע, אבל כפוף לסעיף האופרטיבי.

יצחק וקנין: יביאו השלמות.

שירה גרינברג: משרד האוצר מסתייג מכך שלא נדון בזה ונצביע על הסעיף השלישי שדיבר עליו יוסי כרגע.

שירה גרינברג: אנחנו רוצים לשמוע- -

לאה ורון: אני לא מבינה על מה את מדברת.

שירה גרינברג: אני הבנתי שהנוהל הבסיסי והנוהל המשופר, רוצים שלא להעלות לדיון ולא להצביע עליו- -

יוסי ישי: את המשופר לא ביקשתי, רק את הבסיסי.

שירה גרינברג: אז את הבסיסי.

שירה גרינברג: אנחנו מעוניינים להעביר את החוק הזה כמקשה אחת; אני מבינה שעל הנוהל הבסיסי היו חילוקי דעות, ועל כן מעוניינים שלא להעלות את זה לדיון.

שירה גרינברג: חשוב לנו מאוד שהדבר הזה כן יעבור כחלק מכל החוק הזה, ולכן במידה שאתם מחליטים שלא להעלות אנחנו רוצים לשמור לעצמנו את הזכות של שר האוצר להסתייג מכך.

קריאות: - - -

יצחק וקנין: שירה, את לא חדשה.

יצחק וקנין: זאת לא הפעם הראשונה שהאוצר מסתייג מדברים מסוימים.

יצחק וקנין: אני לא חושב שיש בזה בעיה שבגללה לא נצביע.

יצחק וקנין: אנחנו לא נצביע, כפי הבקשה.

יצחק וקנין: בכל רגע מסוים את יכולה להעלות את הטענות כאשר הנושא הזה יעלה, ותגידי את מה שאת חושבת.

יצחק וקנין: יש פה ועדה חכמה מספיק לקבל החלטה לכאן או לכאן.

איתי עצמון: לגבי ההגדרה של "מכירה" והגדרת "שיווק", אולי כן אפשר להגיד "למעט צריכה עצמית כאמור בסעיף שינוסח בהמשך".

יוסי ישי: כן, זה אפשר.

איתי עצמון: אני הצעתי שבהגדרות מכירה ושיווק נגיד "למעט צריכה עצמית, כאמור בסעיף שמספרו ייקבע בהמשך", כאשר משרד החקלאות יביא נוסח.

מרים פרוינד: בשיווק אין צריכה עצמית.

יוסי ישי: ייצור וצריכה.

יצחק וקנין: אוקיי, רבותיי, אנחנו מצביעים.

יצחק וקנין: מי בעד הסעיפים כפי שהוקראו, למעט הגדרה של "הנוהל הבסיסי"?

רינה ורסנו: ושיווק.

רינה ורסנו: הכנסתם את העניין של ייבוא, אז גם שיווק.

רינה ורסנו: מחר נחזור על זה.

לאה ורון: אז שתי ההגדרות של שיווק ושל הנוהל הבסיסי עדיין לא אושרו.

יצחק וקנין: שני אלה לא מאושרים.

יצחק וקנין: הצבעה בעד סעיף 2 ללא "שיווק" ו"הנוהל הבסיסי" – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 2 אושר.

יצחק וקנין: שאר ההגדרות אושרו.

יצחק וקנין: "נוהל בסיסי" ו"שיווק" לא אושרו.

יצחק וקנין: מחר הם יידונו.

מיכל סגן כהן: הקראת סעיף 3.

יצחק וקנין: תודה.

יצחק וקנין: הסבר.

מיכל סגן כהן: אנחנו מדברים על שני תקנים: יש נוהל אחד שהוא נוהל בסיסי שהוראותיו קובעות הוראות הן לעניין בטיחות והן לעניין איכות פנימית וחיצונית.

מיכל סגן כהן: לא ניתן יהיה לשווק צמח שלא עומד בהם.

מיכל סגן כהן: נוסף לכך יכול שיהיה נוהל לתוצרת שעולה על הנדרש בנוהל הבסיסי, ואז תוצרת כזאת, אם היא תיקבע בנוהל משופר ייקבע לה סמל, וניתן יהיה לשווק אותה בנוהל המשופר עם הסמל שאושר לה.

יצחק וקנין: תוצרת באיכות הרבה יותר גבוהה, זאת הכוונה.

מיכל סגן כהן: תוצרת באיכות שעולה על הבסיסית.

איתי עצמון: האם מדובר על אימוץ סטנדרטים שמקובלים באירופה לגבי צריכה מקומית באירופה או שאנחנו בעצם הולכים להתעלות על מה שנהוג באירופה?

מרים פרוינד: בסטנדרט הבסיסי אנחנו מדברים על תקנות קיימות ועוד תקנות חדשות שייתוספו.

מרים פרוינד: אבל בסטנדרטים של בטיחות קשה לאמץ סטנדרטים קיימים.

מרים פרוינד: בטוח שאנחנו הולכים על-פי ההוראות שקיימות באירופה – זה הבסיס שלנו כמעט לכל החקיקה.

איתי עצמון: זה מה שרציתי שתבהירו לוועדה.

איתי עצמון: האם מדובר באמת על האחדת סטנדרטים לעומת מה שמקובל?

מרים פרוינד: לא אחד לאחד כי יש הרבה מאוד התאמות לתנאים מקומיים.

איתי עצמון: כלומר יכול להיות שהדרישות יהיו גבוהות יותר.

מרים פרוינד: או יותר נמוכות.

יצחק וקנין: זה לא מחייב שזה יותר טוב.

לאה ורון: בכל זאת תפרטי קצת יותר.

מרים פרוינד: למשל, בנושא של שאריות חומרי הדברה.

מרים פרוינד: אלה תקנות משותפות למשרד הבריאות ולנו, אז נכון שאנחנו נסמכים על תקנות אירופיות שקיימות בנושאים האלה.

מרים פרוינד: אבל לא תמיד אותם חומרים רשומים גם בארץ וגם באירופה, אז כמובן זאת התאמה אחת; שנית, תנאי האקלים הם שונים לחלוטין אז יש התאמות של קצב פירוק חומרים ודברים כאלה לתנאי הארץ- -

איתי עצמון: מעבר לתנאי הארץ יש עוד דרישות?

קריאה: גם בנושא איכות.

רינה ורסנו: אני רוצה להוסיף משהו לגבי השאריות.

רינה ורסנו: הקריטריונים לקביעת שאריות הם קריטריונים זהים לאירופים.

רינה ורסנו: יכול להיות שיש שאריות שונות מבחינת חומרים, אבל הקריטריונים הבטיחותיים, הבריאותיים לקביעה הם זהים.

מרים פרוינד: לגבי תקני איכות.

מרים פרוינד: קיימים תקנים בינלאומיים שאנחנו נסמכים עליהם בייצוא, אבל בארץ חייבים התאמה כי כל הנושא הזה של 14 יום פחות או יותר של זמן הנסיעה של התוצרת לחו"ל – לא קיימים.

מרים פרוינד: אז כל הנושא של - - - ושל בוסר משתנים כמעט מיידית מעצם העובדה שזה לצריכה מיידית ולא לצריכה מושהית לעוד זמן מסוים.

מרים פרוינד: כמובן, יש התאמות, ולכן אנחנו נסמכים על תקנים בינלאומיים, כולל כל ההתאמות הנדרשות.

לירון אדלר: בהקשר הזה אנחנו באמת רוצים לבקש שתתוסף פה הבהרה שהנהלים ששר החקלאות קובע הם באמת בהתאם למחויבויות הבינלאומיות של מדינת ישראל.

לירון אדלר: מדינת ישראל חתומה על הסכמי סחר, שלפיהם באמת אמורים לאמץ תקנים בהרמוניה לתקנים הבינלאומיים, וכמובן, אפשר לעשות את ההתאמות והחריגות אם יש לזה הצדקה, אבל באופן כללי ההסכמים האלה מחייבים אותנו לקבוע תקנים שלא יהיו מחמירים יותר.

איתי עצמון: מה הנוסח המדויק שאת מציעה?

לאה ורון: אבל את מדברת על הנוהל המשופר, לא לגבי הנוהל הבסיסי.

לירון אדלר: גם לגבי הנוהל הבסיסי.

יצחק וקנין: הייתה פה הבהרה של משרד הבריאות לגבי הנוהל הבסיסי.

יצחק וקנין: אתם רוצים להכניס את זה לחקיקה שהסטנדרטים הם אותם סטנדרטים?

רינה ורסנו: בינלאומי זה של WHO.

רינה ורסנו: יש לנו ייבוא וייצוא, והסחר צריך להיות הוגן גם כלפי ארצות הברית וגם כלפי אירופה.

רינה ורסנו: מבחינת הקריטריונים הבטיחותיים והבריאותיים זה זהה לכל העולם כי זה נקבע לפי ה - - - הבסיסיות.

יצחק וקנין: נדמה לי שאנחנו לא מגלים פה את אמריקה, כי עד היום סחורה חקלאי, תוצרת חקלאית הייתה מיוצרת לכל העולם כמעט.

מרים פרוינד: משרד המשפטים מכוון פה לשני הסכמים, בעצם.

מרים פרוינד: אחד הוא הסכם SPS של WHO – Sanitary and Phytosanitary measures.

מרים פרוינד: ההסכם השני הוא TBT- Technical Barriers to Trade.

מרים פרוינד: אנחנו עומדים בשני ההסכמים האלה, והם נותנים את האפשרות להתאמות המקומיות.

מרים פרוינד: כך שאני לא בבעיה, אני רק לא יודעת איפה להכניס את הפסקה.

יוסי ישי: אדוני היושב ראש, במסגרת הבקשה שלי שאמרתי שאני רוצה לא להצביע על ארבעה סעיפים היום, אחד מהם זה 3(ב).

יוסי ישי: לכן יהיה מספיק זמן עד מחר לברר את כל מה שנאמר כאן גם על-ידי משרדי הממשלה השונים, מאחר שייתכן שיהיה שינוי קל מסוים בסעיף 3(ב).

יוסי ישי: לכן אני מבקש שלא תהיה הצבעה על סעיף 3(ב).

יוסי ישי: בזמן שנותר עד הישיבה הבאה יתבצעו כל ההתאמות.

רינה ורסנו: אני רוצה להעיר לסעיף 3(ב): "שקבע שר הבריאות לפי פקודת הציבור ופקודת העם" – היינו רוצים "כל דין".

רינה ורסנו: כי יכול להיות שתחת שר הבריאות נספח חוקים שצריכים להיכנס לכאן.

יוסי ישי: מאחר שיהיו התאמות לגבי 3(ב).

יוסי ישי: אני ביקשתי שלא תהיה הצבעה על 3(ב).

יצחק וקנין: אם יש לכם הסכמה לגבי סעיפים 3(א), (ג), (ד), ואין הערות, אנחנו נצביע עליהם.

יצחק וקנין: נשאיר את סעיף 3(ב), נצביע עליהם, ונשאיר את סעיף 3(ב) עד מחר.

יצחק וקנין: אף אחד לא בורח, ומחר נפתח את הסעיף הזה.

יצחק וקנין: הדיון יהיה לגביו.

שירה גרינברג: משרד האוצר מסתייג מכך שלא נצביע על 3(ב).

יצחק וקנין: את רוצה שאני אחזור על הדברים שוב?

שירה גרינברג: אני לא מבין את ההערה שלך.

שירה גרינברג: אל תדאגי, כסף זה לא יעלה לכם.

שירה גרינברג: בינתיים זה לא עולה כסף.

שירה גרינברג: אף אל פי שאני כן חושב שהאוצר צריך לתת כסף למכלול של הדברים.

שירה גרינברג: אני מבין שאת עושה את תפקידך מול הממונים.

לירון אדלר: ההערה לכלול בחוק את ההסכמים הבינלאומיים גם לגבי הנוהל המשופר – אני יכולה עד מחר לבדוק ולראות איזה נוסח - -

יצחק וקנין: תביאו נוסח מוסכם.

יצחק וקנין: לא צריכה להיות בעיה.

יצחק וקנין: רשמתי את ההערה.

לירון אדלר: אז זה גם ל-3(ג).

יוסי ישי: אז אפשר להצביע על הסעיף, למעט על 3(ב).

לאה ורון: שיהיה נוסח לגבי התקנים הבינלאומיים.

יצחק וקנין: משרד המשפטים, אנחנו על סעיף (ב) לא נצביע.

יצחק וקנין: על סעיף (א), (ג) ו-(ד) נצביע.

יצחק וקנין: אם יהיה לכם מחר תיקון גם לגבי (ג) מי שיהיה פה יפתח את הסעיף.

יצחק וקנין: אני אומר את זה לפרוטוקול – יפתחו את הסעיף ויצביעו עליו.

איתי עצמון: רציתי לשאול לגבי סעיף קטן (ג).

איתי עצמון: כתוב בו שהשר רשאי לקבוע נוהל משופר שיכלול בנוסף לתנאי הנוהל הבסיסי תנאים נוספים שיקבע.

איתי עצמון: למה אמורים להתייחס אותם תנאים נוספים – גם לגבי בטיחות וגם לגבי איכות?

יוסי ישי: בעיקר איכות.

מרים פרוינד: יכול להיות שגם בבטיחות.

מרים פרוינד: למשל, כמויות חומרי הדברה מתחת לרמה שנקבעה בתקנות.

יוסי ישי: אבל אי אפשר להגדיר את זה כל כך כבטיחות כי בטיחות זה תנאי סף.

יוסי ישי: לכן להערכתי, גם אם זה כאילו אלמנטים של בטיחות, זה לא בטיחות, זאת איכות.

יוסי ישי: זאת אומרת אם יש תנאי סף שקובע שאסור לעשות שימוש מעבר לסטנדרט מסוים השיפור יכול להגיד מעבר לזה.

יוסי ישי: לכן זה מעבר לתנאי סף.

פנינה אורן: במקרה הזה אפשר היה לתת כדוגמה הטובה ביותר את האורגנים.

יוסי ישי: אבל זאת לא בטיחות, זאת איכות.

איתי עצמון: אני לא שואל את זה סתם כיוון שתנאים לעניין בטיחות נקבעים בהסכמת שר הבריאות.

איתי עצמון: לכן אני שואל.

איתי עצמון: השאלה היא אם לא ראוי לחדד ולהגיד שמדובר על תנאים לעניין איכות ולא לעניין - - -

מרים פרוינד: אתה מסייג, כי אם זה יהיה לעניין של בטיחות זה כמובן, יהיה בהסכמת שר הבריאות.

מרים פרוינד: אין לנו בכלל בעיה עם זה, להפך – אנחנו מתואמים לארוכוץ

איתי עצמון: אז מה ההחלטה?

מרים פרוינד: אני הייתי משאירה את זה כמו שזה ונותנת גם לזה וגם לזה.

מרים פרוינד: כי אם אנחנו עוברים להדברה משולבת, ושם יש פחות חומרי הדברה אז זה לא רק איכות, זה גם בטיחות.

איתי עצמון: כלומר למעשה זה תנאים נוספים בעניינים המפורטים בסעיף קטן (ב).

יצחק וקנין: כן.

יצחק וקנין: רבותיי, יש עוד הערות?

יצחק וקנין: אין הערות.

יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 3 (א), (ג), (ד).

יצחק וקנין: על (ב) אני לא מצביע, ואם תרצו לפתוח מחר את סעיף (ג) זה יאושר.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: מי נמנע?

יצחק וקנין: הצבעה בעד סעיף 3 (א), (ג), (ד) – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 3(א), (ג), (ד) אושר.

יצחק וקנין: סעיף 3 (א), (ג), (ד) אושר.

יצחק וקנין: סעיף (ב) לא הוצבע.

איתי עצמון: כפוף לבדיקה של משרד המשפטים את נושא המחויבויות הבינלאומיות.

יצחק וקנין: ודאי.

יצחק וקנין: אם משרד המשפטים יראה לנכון להביא דברים אנחנו נכניס את התיקונים שלהם.

מיכל סגן כהן: הקראת סעיף 4:

יצחק וקנין: אנחנו הבנו מה הכוונה של הסעיפים, את רוצה להרחיב בכמה מילים?

מיכל סגן כהן: אנחנו מדברים על נוהל משופר בעקבות מה שעלה קודם.

מיכל סגן כהן: אם לא היה חוק להסדרת תוצרת אורגנית הוא יכול היה להיות נוהל משופר במסגרת החוק הזה.

מיכל סגן כהן: רוצים לדעת נהלי עבודה – איך ייצרו את הצמחים, איך ישתפו אותם; צריך שתהיה התקשרות עם גוף בקרה שיפקח על הייצור ועל השיווק.

מיכל סגן כהן: ההצהרה בדבר הרשעות בפלילים בהתאם לטופס זה – כי בכל זאת רוצים לדעת האם לאדם הייתה הרשעה שנוגעת במישרין לחוק זה.

מיכל סגן כהן: כי אם כן לא רוצים שהוא יוכל להמשיך לייצר ולשווק בתוצרת מובחרת אם יש לו עבר שלא עומד- -

איתי עצמון: אבל איפה זה כתוב?

איתי עצמון: כתבתם רק "הרשעות בפלילים", לא כתבתם על אלו עבירות מדובר בעצם.

לאה ורון: אם הכוונה למי שהורשע בגלל עיסוק בצמחים אז צריך לכתוב את זה.

יוסי ישי: כתוב: "בהתאם לטופס שאישר המנהל".

איתי עצמון: אבל אנחנו לא נשאיר את זה עמום לטופס שהמנהל יקבע.

איתי עצמון: זה לא ראוי.

מיכל סגן כהן: יכול להיות שיש מקום לנתב את זה יותר לדברים ששייכים לחוק הזה.

איתי עצמון: ודאי.

איתי עצמון: ועל החוק להסדרת התוצרת האורגנית.

מיכל סגן כהן: אבל זה לא רק.

לאה ורון: בדברי ההסבר אתם כותבים: "למי שהורשע בעבירות הקשורות לעיסוק בייצור צמחים".

לאה ורון: אז תעלו את זה לחוק עצמו.

יוסי ישי: נחליף את ארבעת המילים: "בהתאם לטופס שאישר המנהל" למילים כפי שמופיע בדברי ההסבר.

לאה ורון: "הקשורות לעיסוק בייצור צמחים".

יוסי ישי: אחרי המילים "פלילים" להכניס את התוספת- -

מיכל סגן כהן: "עבירות הקשורות לעיסוק בייצור ובשיווק צמחים בהתאם לטופס שאישר המנהל".

מאיר פרוש: בדקתם בסעיף הזה שבחו"ל זה אותם נהלים?

מאיר פרוש: פה בקלי קלות אתם מכניסים אנשים לעבירות ולמשפטים בלי סוף.

מאיר פרוש: מה הולך להיות?

מרים פרוינד: לא, אנחנו לא אומרים לו- -

יוסי ישי: זה לא למגדל, זה לגוף הבקרה.

מאיר פרוש: גוף מגדל?

יוסי ישי: זה מי שרוצה להיכנס למסלול של נוהל משופר.

לאה ורון: אבל מי שבוחר ללכת לנוהל משופר זה המגדלים.

יוסי ישי: - - -

לאה ורון: אז ההערה של מר יפרח היא שייתכן שזה חסם חזק מדי.

יוסי ישי: אבל זה מסלול רשות.

יצחק וקנין: זה הליך חקלאי לשדרג את התוצרת.

לאה ורון: - - -

יוסי ישי: זה מסלול רשות, זה לא מסלול חובה.

יוסי ישי: הבסיסי הוא חובה.

יצחק וקנין: אם מישהו החליט לשפר את התוצרת שלו, והוא רוצה לשווק אותה כתוצרת יותר איכותית, והוא מחליט - - -

מאיר פרוש: - - -

יצחק וקנין: רק רגע, מאיר.

יצחק וקנין: מדובר פה על מישהו שהחליט לשדרג את התוצרת שלו.

יצחק וקנין: אם מישהו היום אומר שהתוצרת שלו אורגנית, והיא ברמה גבוהה מאוד מכל הבחינות הוא מקבל תווית מיוחדת של תוצרת משופרת.

יצחק וקנין: למחרת הוא עושה בדיוק הפוך על הפוך.

יצחק וקנין: זה הסעיפים האלה, זה מה שאני חושב.

יצחק וקנין: פה זה בא להגן על אותו אחד שלא ירמה את הציבור.

מאיר פרוש: הרי החוק הזה נועד לשדרג את כל התוצרת לסטנדרטים מוסכמים בחוק- -

יצחק וקנין: יש מישהו שהחליט- - -

קריאות: - - -

יצחק וקנין: אין סוף להסבר.

יוסי ישי: אני אסביר: החוק בנוי בשתי שכבות: יש הסטנדרטים הבסיסיים שהם תנאי סף גם באיכות וגם בבטיחות, וזאת חובה שקיימת לגבי כולם; יש מגרה נוספת- -

מאיר פרוש: אה, עגבנייה מרובעת?

יוסי ישי: מי שבחר להציג את תוצרתו, והתוצרת שלו מתחזה כמי שעולה על הסטנדרט הבסיסי ורוצה לקבל על זה תג שהוא תוצרת משופרת העולה על הבסיסי, הוא צריך לעמוד בתנאים מסוימים שהם גבוהים- -

מאיר פרוש: במה?

מאיר פרוש: אתה יכול להסביר לי במה הוא יכול לעמוד?

יוסי ישי: בתנאים של ההליך המשופר.

מאיר פרוש: מי קובע את התנאים?

יוסי ישי: לדוגמה, מי שבוחר שהתוצרת שלו תוגדר ותסומן כאורגנית צריך לעמוד בסטנדרטים של אורגניות.

מאיר פרוש: - - -

יוסי ישי: לא, יש גם משהו אחר.

יוסי ישי: מי שיבוא ויגיד שהתוצרת שלו מופחתת בחומרי הדברה או ללא שימוש בחומרי הדברה- -

מאיר פרוש: מה זאת אומרת?

מאיר פרוש: כולם צריכים להיות מוצהרים.

יוסי ישי: לא.

יוסי ישי: מופחתת מתחת לסטנדרט או שבכלל בלי שימוש בחומרי הדברה, אלא בהדברה ביולוגית – הוא רוצה תווית כזאת – אז הוא צריך לעבוד בסטנדרטים אחרים.

מאיר פרוש: בקושי יאכפו את החוק הזה, אז אתם עוד מסבכים אותו?

מאיר פרוש: חבל על הזמן.

יוסי ישי: לא, הוא פשוט לגמרי.

יוסי ישי: להפך, זה פילוח שנותן אפשרות למי שרוצה בכך ללכת בסטנדרט יותר גבוה מהסטנדרט הבסיסי.

יוסי ישי: מברכים על כך, ואם בחרת לעמוד בסטנדרט הבסיסי אתה באמת צריך לעמוד - - -

מאיר פרוש: אם הוא נמצא במסגרת החוק האורגני אז החוק האורגני חל עליו, ואתה לא צריך להוסיף משהו מיוחד.

יוסי ישי: זה לא רק אורגני.

מאיר פרוש: משהו מיוחד, אני לא יודע בתוצרת מעבר למה שאנחנו מנסים להגיע בעניין של בריאות ואיכות שהציבור יהיה מוגן.

מאיר פרוש: זה סעיף מיותר.

רוברטו דלה-רוקה: היום יש לך חקלאים שמייצאים ומנהלים את המשקים שלהם לפי global gap.

רוברטו דלה-רוקה: אתה בטח יודע על מה אני מדבר.

רוברטו דלה-רוקה: יש שם התייחסויות גם לדברים שהם לא ממש רמת חומר ההדברה.

רוברטו דלה-רוקה: למשל שלפועלים התאילנדים שהם מעסיקים יהיו תנאים נורמליים ולא יחיו כמו חורנים, סתם דוגמה.

רוברטו דלה-רוקה: אז אולי בן אדם רוצה לקנות תוצרת שהוא יודע שמאחורי זה יש מנגנון מסודר של - - -

מאיר פרוש: אם התאילנדים קטף את זה או הערבי קטף את זה, לזה אתה מתכוון?

יוסי ישי: אבל זאת בחירה- -

מאיר פרוש: זה שייך ל-ISO ול- - -

יוסי ישי: - - מי שרוצה למתג את הסחורה ברצון בסטנדרטים הרבה יותר גבוהים מהסטנדרט הבסיסי הוא צריך לעמוד באותם תקנים שמאפשרים לו למתג את עצמו, זה ברור.

יוסי ישי: אבל זאת רשות ולא חובה.

יוסי ישי: החובה היא הבסיסית.

יוסי ישי: משופר זה רשות.

מאיר פרוש: אני יודע שהחוק הזה זולג לכיוונים לא רצויים שאי אפשר אחר כך לפקח עליהם.

יוסי ישי: למה?

יוסי ישי: להפך.

יוסי ישי: החוק הזה מאפשר לאדם להחליט שהוא רוצה למתג את עצמו, אבל הוא אומר שאם החלטת למתג את עצמך אתה צריך לעמוד בכללים של המיתוג.

יוסי ישי: זה בסדר גמור.

יצחק וקנין: עוד הערות, רבותיי?

יגאל אכטנברג: ברגע שהוא קיבל את מדבקת האיכות הזאת איך הוא לא משנה את עורו עשר דקות אחר כך?

יוסי ישי: כתוב, עוד מעט נגיע להתליית היתר.

יצחק וקנין: עוד הערות, רבותיי?

יצחק וקנין: אין הערות?

יצחק וקנין: אפשר להצביע, רבותיי.

יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 4.

לאה ורון: כפוף לתיקון בפסקה 4.

יצחק וקנין: ודאי.

יצחק וקנין: כולל התיקונים.

יצחק וקנין: סעיפים קטנים (1), (2), (3), (4), (5) – מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: מי נמנע?

יצחק וקנין: הצבעה בעד סעיפים (1)-(5) – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיפים (1)-(5) אושרו.

יצחק וקנין: הסעיפים אושרו כולל התיקון.

יצחק וקנין: הקראת סעיף 5, בבקשה.

מיכל סגן כהן: (חילופי יו"ר – כרמל שאמה – 10:00)

כרמל שאמה-הכהן: הסבר.

מיכל סגן כהן: הוגשה למנהל בקשה, מי שהגיש את הבקשה עומד בכל התנאים- -

יוסי ישי: בקשה לסמל נוהל משופר.

כרמל שאמה-הכהן: סחורה מובחרת?

יוסי ישי: נכון.

יוסי ישי: מי שרוצה למתג את עצמו כסחורה מובחרת מעל הסטנדרט.

מיכל סגן כהן: המנהל בוחן את הבקשה, רואה שאופן הייצור והשיווק שמפורט בבקשה תואם את הנוהל המשופר שדובר עליו, המבקש לא הורשע בעבירה שקשורה לתיקים שאנחנו עוסקים בהם, לפי החוק להסדרת תוצרת אורגנית או לפי חיקוק אחר שמפאת חומרתה, מהותה ונסיבותיה הוא לא ראוי לקבל היתר – המנהל יכול לתת לו היתר.

מיכל סגן כהן: אם הוא דוחה את הבקשה שלו לקבלת היתר הוא צריך להודיע לו בהודעה מנומקת בכתב, ונקבע משך לתקופת ההיתר.

כרמל שאמה-הכהן: הערות?

איתי עצמון: יש לי שתי הערות: קודם כול לסעיף קטן (א) – כתבתם: "ורשאי הוא להתנות את ההיתר בתנאים נוספים" – האם מדובר על תנאים למתן ההיתר?

איתי עצמון: כלומר שער הכניסה להיתר או לתנאים בהיתר עצמו?

מיכל סגן כהן: בהיתר עצמו.

איתי עצמון: אז אם כך צריך להגיד: "ורשאי הוא לקבוע בהיתר תנאים".

מיכל סגן כהן: לא לקבוע – "רשאי להתנות תנאים בהיתר".

איתי עצמון: בסדר.

איתי עצמון: שאלה נוספת לעניין סעיף קטן (ג) שקובע שתוקפו של ההיתר לא יעלה על שלוש שנים.

איתי עצמון: לפי אלו כללים תיקבע, למעשה, תקופת תוקפו של ההיתר?

איתי עצמון: למה בעצם לתת ל-א' שנתיים ול-ב' – שלוש שנים?

מרים פרוינד: זה צריך להיות שלוש שנים.

יוסי ישי: תוריד את המילה "שלוש שנים"- -

איתי עצמון: לא.

יוסי ישי: "לא יעלה על" – למחוק.

רוברטו דלה-רוקה: "תוקפו של ההיתר שלוש שנים מיום נתינתו".

כרמל שאמה-הכהן: "לא יעלה על" – למחוק.

כרמל שאמה-הכהן: הערות נוספות?

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נמנע?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 5 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 5 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 5 אושר עם השינויים.

כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא את סעיף 6.

כרמל שאמה-הכהן: זה בעצם מי שיש בעיה עם ההיתר שלו.

יוסי ישי: עם ההיתר המשופר.

כרמל שאמה-הכהן: כן.

כרמל שאמה-הכהן: הערות לסעיף הזה?

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נמנע?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 6 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 6 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 6 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף ברור.

כרמל שאמה-הכהן: למישהו יש הערות?

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 7?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נמנע?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 7 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 7 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 7 אושר פה-אחד.

כרמל שאמה-הכהן: יש הערות לייעוץ המשפטי, בבקשה.

איתי עצמון: רציתי לשאול לאלו "אמצעים הנדרשים באופן סביר" אתם מכוונים בסעיף קטן (ב)?

איתי עצמון: אני רוצה להפנות את תשומת הלב שמדובר על גוף פרטי שאמור להפעיל סמכויות שלא ברור לי בדיוק מה טיבן.

איתי עצמון: הנוסח מעט רחב, לדעתי.

מרים פרוינד: הם יפורטו, אבל יש לנו תקנות שמסדירות את זה - -

כרמל שאמה-הכהן: מתי יפורטו?

כרמל שאמה-הכהן: איפה יפורטו?

מרים פרוינד: בתוצרת אורגנית יש לנו משהו מאוד דומה לזה.

איתי עצמון: בתוצרת האורגנית כתוב שגוף אישור ובקרה יהיה רשאי לבדוק אם התקיים נוהל אורגני מתוצרת חקלאית של יצרן, ולתת היתר ליצרן הפועל בהתאם לנוהל אורגני.

איתי עצמון: כאן כתוב שהוא ינקוט את כל האמצעים הנדרשים באופן סביר.

איתי עצמון: אני חוזר על השאלה, לאלו אמצעים אתם מכוונים?

מרים פרוינד: למשל, לדגום, להביא למעבדה, לבדוק אם התוצרת באמת ממוינת – לעשות את כל הדברים הפיסיים הדרושים כדי לראות שהתוצרת באמת גודלה לפי התקן.

איתי עצמון: אני שואל את משרד המשפטים, האם מקובל עליהם לתת סמכויות כאלה בחקיקה לגוף פרטי.

לירון אדלר: משרד החקלאות מבקש לפרט בתקנות את האמצעים, אז אפשר אולי לכתוב ולהעביר את זה.

מיכל סגן כהן: בסעיף 22(א) שנגיע אליו שעניינו "קביעת תנאים לאישור גוף ובקרה וגו" – כל מה שישנו אנחנו קובעים בתקנות כפי שקבענו בחוק להסדרת תוצרת אורגנית – את דרכי הפעולה שלו, את מה שעושה גוף הבקרה – הכול נכתב בתקנות לפי החוק.

איתי עצמון: אם כך צריך לשנות את הנוסח.

איתי עצמון: כלומר לא "ינקוט בכל האמצעים הנדרשים באופן סביר", אלא "יוודא את תנאי קיום ההיתר בידי בעל ההיתר שהתקשר עמו בהסדר בקרה בהתאם להוראות לפי סעיף 22".

מיכל סגן כהן: אני לא בטוחה במאה אחוז מכיוון שנניח שגוף בקרה מצא חריגה אחת, והיא הייתה גבולית – עדיין זה לא הביא לבטלות ההיתר.

מיכל סגן כהן: גוף בקרה סביר במקרה כזה צריך להגביר את פעולות הבקרה שלו באותו מקום מעבר לבקרה במשקים שהוא יודע שאין שם שום תקלה, וכל פעם שהוא בודק הכול בסדר.

מיכל סגן כהן: זאת אומרת הוא צריך לנתב את זמנו יותר בדחיפות למקומות שכבר היה שם משהו לא תקין.

לירון אדלר: הכוונה כאן היא לקבוע לו מין סמכויות, לא איך בדיוק הוא יפעל.

מיכל סגן כהן: שכתוב "באופן סביר".

מיכל סגן כהן: לירון אדלר: לא, שתהיה לו סמכות לבדוק, לקחת דגימות, דברים כאלה.

יוסי ישי: זה מגיע אחר כך בהמשך.

כרמל שאמה-הכהן: מה התשובה שלכם להערה של היועץ המשפטי?

לירון אדלר: אני מבינה שמשרד החקלאות מתכוון לקבוע בתקנות את הסמכויות שיהיו לגוף הבקרה.

לירון אדלר: אפשר לשנות את הנוסח, ורק לכתוב שהסמכויות שלו ייקבעו בתקנות?

יוסי ישי: כן, כן.

רענן בר-נס: ואם אנחנו לא מסתדרים עם גוף הבקרה, ויש אתו תקלים כל הזמן, מי נותן לו את הרישיון?

רענן בר-נס: מתי לוקחים לו את הרישיון?

יוסי ישי: זה בהמשך.

יוסי ישי: אתה עוד מעט תראה את ההתליה.

כרמל שאמה-הכהן: יש לכם ניסוח מוסכם?

יוסי ישי: "שייקבעו בתקנות", זה הכול.

איתי עצמון: אני ממליץ לוועדה לא לכתוב "בכל האמצעים הנדרשים".

כרמל שאמה-הכהן: אבל "בכל האמצעים" - - - יאושרו בתקנות.

יוסי ישי: בדיוק, שם יהיה פירוט.

איתי עצמון: כיוון שזה רחב.

איתי עצמון: זה נותן הסמכה רחבה לקבוע בתקנות.

כרמל שאמה-הכהן: ההגדרה הכי רחבה בעולם כשאתה אומר "שיאושרו בתקנות", אתה מצמצם אותה ומגדר אותה.

יוסי ישי: בדיוק.

כרמל שאמה-הכהן: כל עוד לא אושרו פה תקנות, ואתה לא תיתן לזה יד- -

איתי עצמון: תקנות באישור ועדה?

כרמל שאמה-הכהן: כן, בטח.

איתי עצמון: "בכל האמצעים הנדרשים באופן סביר בהתאם להוראות שיקבע השר באישור הוועדה"?

יוסי ישי: כן.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 8 עם השינוי?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נמנע?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 8 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 8 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 8 אושר פה-אחד.

כרמל שאמה-הכהן: הערות?

כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, היועץ המשפטי.

איתי עצמון: אני חוזר על ההערה שלי לעניין הסמכות להתנות את האישור בתנאים נוספים.

איתי עצמון: אני מבין שגם כאן זה להתנות באישור.

יוסי ישי: כן.

איתי עצמון: שאלה לגבי הגדרת אמצעי שליטה בתאגיד: יש סיבה מדוע לא הפניתם להגדרות השגורות בחקיקה, מתוך חוק הבנקאות או חוק ניירות ערך?

איתי עצמון: בעצם קבעתם כאן הגדרה מיוחדת- -

מיכל סגן כהן: זה נוסח שתואם עם משרד המשפטים.

איתי עצמון: לכן אני שואל מה הסיבה שלא הפניתם, אלא קבעתם הגדרה מיוחדת.

לירון אדלר: פשוט לקחנו את זה מאחד המקומות.

איתי עצמון: זאת אומרת אין הבדל בהגדרות.

לירון אדלר: אני לא חושבת שיש הבדל.

כרמל שאמה-הכהן: לא עשיתם התאמות מיוחדות לחוק הזה.

לירון אדלר: לא, אני לא חושבת.

כרמל שאמה-הכהן: העתקתם.

מיכל סגן כהן: משרד המשפטים- - - תהיה אחידות בחקיקה.

לירון אדלר: כן, אז הסתכלנו ולקחנו הגדרה.

לירון אדלר: אני יכולה לבדוק את זה ליתר ביטחון.

כרמל שאמה-הכהן: הערות נוספות?

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף 9, לרבות השינוי הקטן "בהיתר".

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נמנע?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 9 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 9 אושר

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 9 אושר פה-אחד.

כרמל שאמה-הכהן: הערות?

כרמל שאמה-הכהן: אין הערות.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 10?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נמנע?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 10 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 10 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 10 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: הסבר קצר.

מיכל סגן כהן: אם הייתה תוצרת בדרך לשינוע לפני שבוטל ההיתר ניתן יהיה להמשיך לשווק את התוצרת הזאת.

קריאה: כדי לא לפגוע ביצרנים.

יוסי ישי: שלא ייפול קורבן.

כרמל שאמה-הכהן: הבנתי.

כרמל שאמה-הכהן: זה מה שלא הבנתי קודם.

כרמל שאמה-הכהן: הערות?

כרמל שאמה-הכהן: אין הערות.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 11?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נמנע?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 11 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 11 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 11 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: הערות?

כרמל שאמה-הכהן: משרד הבריאות, בבקשה.

מרינה אוספלד: אנחנו מבקשים למען הדיוק ולמען ההבהרה לציין ולהוסיף בסעיף קטן (א) אחרי "השר רשאי להסמיך מפקחים" – "ובלבד שהסמכת מפקחים כהגדרתם בסעיף (2) ו-(3) תהיה בהסכמה של שר הבריאות".

מרינה אוספלד: אנחנו מבקשים להבהיר את ההסכמה של שר הבריאות לעניין.

כרמל שאמה-הכהן: יש לכם התנגדות?

איתי עצמון: לא הבנתי את ההערה.

איתי עצמון: מאיפה את מבקשת את התיקון?

רינה ורסנו: להוסיף: "ובלבד שמפקח בהגדרתו" – יש הגדרה של מפקח - -

איתי עצמון: בחוק הזה?

רינה ורסנו: "ובלבד שמפקח בהגדרתו יהיה על-פי סעיפים (2) ו-(3)".

רינה ורסנו: בהגדרה הסמכתו תהיה בהסכמת שר הבריאות.

לירון אדלר: אבל (3) זה עובד ששר הבריאות יסמיך.

לאה ורון: בגלל טעות שלנו לא הוזמנו לישיבה נציגים של המשרד לביטחון הפנים.

לאה ורון: לפיכך אני מבקשת אחד מהשניים: או שהסעיף הזה יידון בישיבה הבאה כאשר יהיו נציגים של משטרת ישראל או שהסעיף יאושר כפוף לכך שככל שתהיינה הערות למשרד לביטחון הפנים – הסעיף ייפתח.

כרמל שאמה-הכהן: שלא יהיה ויכוח – נעביר את זה לישיבה הבאה.

לאה ורון: תודה רבה.

יוסי ישי: זה דווקא - -

כרמל שאמה-הכהן: מחר יבואו ונדבר על זה.

יוסי ישי: אבל נחסוך.

יוסי ישי: אם לא תקבל הערה, הסעיף אושר.

כרמל שאמה-הכהן: אם לא יבואו מחר אז זה אושר.

רינה ורסנו: אבל לגבי ההערה של משרד הבריאות?

רינה ורסנו: אנחנו רוצים שלא יהיה מצב- -

כרמל שאמה-הכהן: גם מחר נכריע בה.

כרמל שאמה-הכהן: תנסו להגיע להסכמה עד מחר; לא תגיעו להסכמה – אנחנו נכריע.

מאיר פרוש: סליחה, יש הערה- -

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו כבר לא חוזרים, 12 נגמר – נחזור מחר.

מאיר פרוש: מילה אחת.

מאיר פרוש: מינוי מפקחים מטעם המדינה, ויש אפשרות גם מטעם מועצת הצמחים.

מאיר פרוש: למה לא?

כרמל שאמה-הכהן: מר יפרח, אנחנו כבר לא דנים בסעיף הזה.

כרמל שאמה-הכהן: מחר.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 13, בבקשה להקריא.

כרמל שאמה-הכהן: הסבר, בבקשה.

מיכל סגן כהן: סמכויות מפקחים צריכות להיקבע בחוק ראשי.

מיכל סגן כהן: החוק פה מפרט את סמכויות המפקחים כאשר הם אומתו במלואם, נבדקו על-ידי משרד המשפטים, והן מותאמות בחקיקה המקובלת בחוקים דומים.

איתי עצמון: אני רק מבקש לשאול מדוע מחקתם את הפסקה שהייתה בנוסח שפורסם בנוסח הכחול, שהמפקח חייב להזדהות לפני הפעלת הסמכויות.

מיכל סגן כהן: לפי דעתי, זה היה לפי בקשת המשרד לביטחון הפנים, אם אני לא טועה.

מיכל סגן כהן: בכל מקרה גם בחלק מתפקידי הפיקוח, אם הוא לא מזדהה כשהוא נכנס – נדמה לי שזה היה לפי בקשת- - -

איתי עצמון: בדקתי בחקיקה אחרת, ובחקיקה אחרת זה מופיע.

יוסי ישי: זה מופיע ב-14.

מיכל סגן כהן: סליחה, סליחה, זה עבר ל-14.

יוסי ישי: סעיף 14 – זיהוי מפקחים.

איתי עצמון: ב-14 נאמר שמפקח צריך להציג תעודה חתומה לפי דרישה.

איתי עצמון: זה לא בעצם מיוזמתו שהוא צריך להזדהות לפני שהוא מפעיל סמכויות.

איתי עצמון: יש הבדל בין שני הדברים.

איתי עצמון: אני יודע שגם בחקיקה אחרת מקובל לכתוב שמפקח יזדהה.

יוסי ישי: סליחה, מפקח לא יעשה שימוש בסמכויותיו לפי חוק זה, אלא בעת מילוי תפקידו, ואלא אם כן יש לו תעודה חתומה.

יוסי ישי: זה "עשה".

כרמל שאמה-הכהן: הוא מדבר על פעולת ההזדהות.

כרמל שאמה-הכהן: מה הבעיה שהוא יזדהה?

כרמל שאמה-הכהן: הוא יפעל כל פעם לאחר שהזדהה, מה הבעיה?

יוסי ישי: אז תוריד את המילה "על-פי דרישה".

יוסי ישי: כשנגיע לסעיף 14 תוריד את המילים "על-פי דרישה", ונגמר הסיפור.

איתי עצמון: לא, לא.

איתי עצמון: צריך להגיד להזדהות.

איתי עצמון: זה לא אותו דבר.

איתי עצמון: אם יש לו תעודה חתומה אתה לא מטיל עליו חובה אופרטיבית בחקיקה להזדהות.

יוסי ישי: אבל כתוב: "שאותה יציג".

יוסי ישי: אני מוריד רק "על-פי דרישה".

איתי עצמון: "שאותה יציג בטרם הפעלת סמכויותיו"?

יוסי ישי: בסדר.

כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות לסעיף 13? אין.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף 13.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נמנע?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 13 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 13 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 13 אושר פה-אחד.

מיכל סגן כהן: אפשר להוריד את המילים "על פי דרישה".

יוסי ישי: "שאותה יציג" זה "עשה".

יוסי ישי: הורדנו את שלוש המילים האחרונות: "על-פי דרישה".

כרמל שאמה-הכהן: זה לשביעות רצון היועץ המשפטי?

איתי עצמון: כלומר יובהר שבכל מקרה של הפעלת סמכויות הוא יצטרך להציג.

כרמל שאמה-הכהן: אתה תנסח את זה איך שאתה רוצה.

כרמל שאמה-הכהן: הוא חייב להציג תעודה ולהזדהות.

איתי עצמון: ברור שההחלטה היא שהוא חייב להזדהות.

כרמל שאמה-הכהן: בהתאם לנורמה הקיימת בחוקים אחרים שהצגתם אתה תנסח את זה איך שאתה מוצא לנכון.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 14?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נמנע?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 14 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 14 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 14 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא את סעיף 15.

כרמל שאמה-הכהן: הסבר.

מיכל סגן כהן: השגה.

יוסי ישי: השגה על החלטה של גוף הבקרה.

כרמל שאמה-הכהן: אני הבנתי, אבל אולי מישהו אחר לא הבין.

כרמל שאמה-הכהן: שהפרוטוקול גם יבין.

איתי עצמון: זה רק על החלטה?

כרמל שאמה-הכהן: כשאני אומר "הסבר" זה לא תמיד שאני לא מבין.

מיכל סגן כהן: זאת החלטה של גוף בקרה.

איתי עצמון: בסעיף 8 שאושר מוסמך גוף בקרה גם לנקוט כל מיני אמצעים כדי להבטיח את טיב הפיקוח, את איכות הפיקוח.

איתי עצמון: השאלה האם מדובר כאן גם על השגה על פעולות של גוף הבקרה או רק על החלטה.

מיכל סגן כהן: על ההחלטה.

איתי עצמון: ומה לגבי פעולות?

איתי עצמון: למשל אם הוא עשה איזושהי פעולה שפגעה במגדל?

מיכל סגן כהן: בסופו של דבר היא תבוא לידי ביטוי בהחלטה.

רענן בר-נס: צריכה להיות ועדת ערר כזאת- -

קריאות: יש.

מיכל סגן כהן: כל עוד הוא לא קיבל החלטה לגבי התוצרת אין פגיעה, למעשה.

מיכל סגן כהן: אם הוא החליט שהתוצרת לא תשווק, הוא מנמק, ואז בעצם אפשר לתקוף את ההליך, את ההחלטה ואת הכול.

איתי עצמון: אבל אם הוא מבצע פעולה או לוקח דוגמה בצורה שלא נראית למגדל, אין אפשרות?

יוסי ישי: אם זה לא פגע בהחלטה זה לא רלוונטי; אם זה פגע בהחלטה יש לו סמכות לערער.

איתי עצמון: אם נגרם לו נזק?

יוסי ישי: נגרם לו נזק כתוצאה מפעולות המפקח.

איתי עצמון: יכול להיות מצב כזה?

מיכל סגן כהן: בוודאי.

יוסי ישי: החוק הכללי, אני חושב.

מרים פרוינד: אם אנחנו נותנים לו זכות ערר על כל פעולה אז הוא לא מפקח.

מרים פרוינד: הוא צריך איזשהו חופש פעולה כדי לעשות את עבודת הפיקוח שלו.

מרים פרוינד: על החלטה צריך לערור אם היא לא מוצאת חן, אבל לא על תהליך.

מיכל סגן כהן: איתי דיבר על נזק.

מיכל סגן כהן: כשאישרנו את התקנות להסדרת תוצרת אורגנית לעניין גופי בקרה כתנאי סף הם צריכים להגיש ביטוח; כי דאגנו לחקלאים שלא יהיה מצב שלא יהיה להם ביטוח כתוצאה מנזק שייגרם להם.

מיכל סגן כהן: לא רק זה, גם ההשתתפות העצמית של הביטוח שנקבע אינה עולה על 5,000 שקל כדי שיהיה מאיפה לקבל חס וחלילה בגין נזקים אם ייגרמו.

כרמל שאמה-הכהן: אוקיי.

כרמל שאמה-הכהן: על 15 לא מצביעים בינתיים.

כרמל שאמה-הכהן: הקראת סעיף 16, בבקשה.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף ברור.

כרמל שאמה-הכהן: 14 ימים זה מספיק?

כרמל שאמה-הכהן: כן.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 16?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נמנע?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 16 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 16 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 16 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: הסבר על ועדת הערר.

מיכל סגן כהן: ועדת ערר בעצם יכולה לדון בערר על החלטות המנהל.

מיכל סגן כהן: השר ימנה ועדת ערר שהנציגים בה נקבעו פה בחוק, ויחולו עליהם הוראות חוק בתי דין מנהליים.

איתי עצמון: בין היתר לעניין ניגוד עניינים, למשל, נכון?

כרמל שאמה-הכהן: קיבלנו את ההסבר?

כרמל שאמה-הכהן: לי יש הערה.

כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה שלפחות חבר אחד בוועדת ערר יהיה ממין נקבה.

כרמל שאמה-הכהן: הבטחת ייצוג לנשים.

כרמל שאמה-הכהן: בסדר?

יוסי ישי: בסדר.

יוסי ישי: זאת אג'נדה של השרה באופן קבוע ושוטף.

כרמל שאמה-הכהן: אלא אם כן השרה מתנגדת שתהיה אישה אחת לפחות בוועדה.

איתי עצמון: זאת אומרת שתמונה לפחות אישה אחת.

אורית נוקד: כן, יפה.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נמנע?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 17 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 17 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 17 אושר עם השינוי שלפחות אישה אחת תהיה בהרכב.

כרמל שאמה-הכהן: זה סעיף ברור.

כרמל שאמה-הכהן: למישהו יש שאלות עליו? אין.

כרמל שאמה-הכהן: לא צריך אפילו הסבר.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 18?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נמנע?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 18 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 18 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 18 אושר.

מיכל סגן כהן: אנחנו צריכים להוסיף את מה שדיברנו על הודעה על מינוי המנהל וממלא מקומו הקבוע.

איתי עצמון: מה אנחנו מוסיפים?

איתי עצמון: פרסום ברשומות של מינוי המנהל וממלא מקומו הקבוע.

כרמל שאמה-הכהן: יש למישהו נוסף הערות לגבי סעיף 19? אין.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 19?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נמנע?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 19 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 19 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 19 אושר בשינויים.

איתי עצמון: מה בדיוק יפורסם?

איתי עצמון: יפורסמו באתר גם השמות של האנשים?

איתי עצמון: למה יש צורך דווקא לפרסם את השמות?

מיכל סגן כהן: שיידעו בזמן אמת.

מיכל סגן כהן: זה הכי חשוב שזה באתר כי אז בזמן אמת יודעים מי קיבל היתרים, ומי לא קיבל היתרים.

כרמל שאמה-הכהן: בסדר גמור.

כרמל שאמה-הכהן: שקיפות.

אורית נוקד: שקיפות.

אורית נוקד: אנחנו לטובת שקיפות כל הזמן.

כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא את סעיף 20, עונשין.

לאה ורון: הסבר, כולל מה גובה הקנס לפי סעיף 61(א)(3).

כרמל שאמה-הכהן: קבעתם קנס בלי לדעת כמה זה?

יוסי ישי: רגע, יש טעות, מיכל.

יוסי ישי: בסעיף 20(א)(1) צריך להיות "בניגוד לסעיף 3(ב)", לא 3(א).

איתי עצמון: כלומר לא תהיה ענישה - - -

יוסי ישי: 3(א) זה סעיף כללי.

כרמל שאמה-הכהן: אבל אותו אתה מקריא.

יוסי ישי: סליחה, טעיתי, אני מושך.

כרמל שאמה-הכהן: יש לכם תשובה מה גובה הקנס או שלא נאשר את הסעיף?

כרמל שאמה-הכהן: כמה הקנס, בבקשה?

לירון אדלר: זה קנס די גבוה – 75 אלף שקל או משהו כזה.

איתי עצמון: 75,300 ₪.

מאיר פרוש: לא, אני מתנגד.

כרמל שאמה-הכהן: למה אתה מתנגד?

כרמל שאמה-הכהן: זה נמוך מדי?

מאיר פרוש: החקלאי יסגור את המשק אם תטילו עליו קנס כזה.

איתי עצמון: אבל אפשר להפחית.

מאיר פרוש: אי אפשר.

מאיר פרוש: זה סכום אגדי.

מאיר פרוש: מי הציע את הסכום הזה?

קריאה: זה 14,400.

מיכל סגן כהן: זה טעות, כי אנחנו התכוונו לסעיף 61(א)(1).

כרמל שאמה-הכהן: 61(א)(1)?

מיכל סגן כהן: כן.

כרמל שאמה-הכהן: אז צריך תיקון פה.

כרמל שאמה-הכהן: ואז כמה הקנס?

מיכל סגן כהן: נכון למועד הפרסום זה 14,400.

איתי עצמון: לגבי כל העבירות.

מאיר פרוש: בתשלומים.

כרמל שאמה-הכהן: אתה רואה, כבר הסכמת ליותר, מר יפרח.

מאיר פרוש: בתשלומים.

מאיר פרוש: לפי כושר ההחזר.

יגאל אכטנברג: הקנס הוא על כל עבירה או על כל העבירות יחד?

כרמל שאמה-הכהן: אתם רוצים שלא נחליט בסעיף הזה היום?

מאיר פרוש: זה סעיף שיכול לממן את ההוצאות של המדינה.

כרמל שאמה-הכהן: משרד החקלאות, מה קורה?

יוסי ישי: התיקון הוא ל-61(א)(1).

כרמל שאמה-הכהן: הערות נוספות יש לסעיף 20? אין.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 20 עם השינוי ל-61(א)(1)?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נמנע?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 20 עם השינוי – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 20 אושר עם השינוי.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 20 אושר עם השינוי ל-61(א)(1), כפי שהוצג לוועדה.

כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא את סעיף 21.

לאה ורון: זה אותם 75,300 ₪.

מיכל סגן כהן: בדיוק.

מיכל סגן כהן: המשך ההקראה:

כרמל שאמה-הכהן: הסבר, בבקשה, לסעיף.

מיכל סגן כהן: אנחנו מטילים אחריות בהיקף יותר גדול לגבי נושא משרה בתאגיד.

מיכל סגן כהן: מעבירים את נטל ההוכחה שאם נעברה עבירה, לפי סעיף 20, בידי התאגיד, חזקה היא שהעבירה נעשתה, אלא אם כן - - -

איתי עצמון: השאלה האם ראוי שמדרג העונשין יהיה כזה שהעבירה החמורה יותר היא דווקא העבירה של נושא המשרה.

מיכל סגן כהן: אנחנו חושבים שכן.

איתי עצמון: ככה גם מקובל, משרד המשפטים?

כרמל שאמה-הכהן: יש הסכמה בין כל המשרדים בעניין הזה?

לירון אדלר: אני צריכה לבדוק.

כרמל שאמה-הכהן: קחי לך כמה דקות לבדוק, ובינתיים נעבור לסעיף 22. נא להקריא.

איתי עצמון: ב-(ב) (1) את מתכוונת בהסכמה?

איתי עצמון: אני לא כל כך מכיר את המינוח הזה בחקיקה.

קריאה: זה אותו דבר.

כרמל שאמה-הכהן: "בהסכמה", אוקיי.

כרמל שאמה-הכהן: למה רק חלק מהתקנות יהיו באישור ועדת הכלכלה?

יוסי ישי: במסגרת הבקשות שלי לעכב מספר סעיפים אני מבקש לעכב את סעיף קטן (ב) ולא להצביע עליו.

יוסי ישי: זאת אומרת 22(ב) אני מבקש כרגע לדחות.

שירה גרינברג: משרד האוצר מסתייג מלהוציא את זה מהצבעה כרגע מהנימוקים שהסברנו קודם.

שירה גרינברג: הנושא הוא מהותי, וכל מה שקשור בנוהל הבסיסי שזה בהתייעצות עם מועצת הצמחים, ואני מבינה שיש על הרקע הזה בעיות.

שירה גרינברג: אנחנו מבקשים לשמור לעצמנו את הזכות של שר האוצר להסתייג מהוצאת הסעיף.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא נוציא את הסעיף.

יוסי ישי: לא, לא מוציאים.

שירה גרינברג: אני רק אמשיך את ההסתייגות שגם לגבי סעיף 5 היה כתוב שזה בהסכמת שר האוצר, וכרגע הורידו את זה, וגם לגבי זה אנחנו כמובן מסתייגים ושומרים לשר האוצר את הזכות הזאת.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא נכריע בסעיף הזה היום.

כרמל שאמה-הכהן: תתגבשו עד מחר, ומחר נכריע בו.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 23, בבקשה.

מיכל סגן כהן: סעיף (ב) הוסף כדי לוודא שלא יראו באישור הזה היתר לפגיעה בזכויות קנייניות.

לירון אדלר: בסמלי מסחר וכל מיני דברים כאלה.

כרמל שאמה-הכהן: אוקיי.

כרמל שאמה-הכהן: הערות?

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 23?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נמנע?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 23 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 23 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 24, בבקשה להקריא.

מיכל סגן כהן: ראשית צריך לתקן את שם החוק, ושנית אני מבקשת אישור לבדוק שוב האם זה המיקום הנכון אחרי חוק הודעה לעובד, כי יכול להיות שבינתיים- - -

איתי עצמון: זה בשלב הנוסח נוכל לעשות.

איתי עצמון: תוכלי להסביר מה התיקון?

מיכל סגן כהן: התיקון הזה אומר שיכול שזה יהיה עבירה מנהלית.

מיכל סגן כהן: לכן כדי שזאת תהיה עבירה מנהלית צריך להוסיף את זה לחוק העבירות המנהליות.

כרמל שאמה-הכהן: למישהו יש הערות לסעיף הזה?

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 24?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נמנע?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 24 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 24 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: הסבר?

מיכל סגן כהן: הסעיף הזה מקנה סמכויות לחוק בתי משפט לעניינים מנהליים.

מיכל סגן כהן: בפרט 21 הייתה התייחסות לחוק שהוא באחריות משרד הבריאות.

מיכל סגן כהן: אנחנו משנים את זה פשוט בשביל המראה.

מיכל סגן כהן: נעשה פרק "חקלאות".

כרמל שאמה-הכהן: הערות לסעיף 25?

רינה ורסנו: כן.

רינה ורסנו: פשוט להשמיט כי אין לו החלטות בחוק הזה.

רינה ורסנו: זאת הייתה גרסה קודמת, אז צריך להשמיט את זה.

כרמל שאמה-הכהן: אין בעיה, מקבל.

כרמל שאמה-הכהן: מוסכם.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 25 עם השינוי שהוצג?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נמנע?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 25 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 25 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: אושר פה-אחד.

כרמל שאמה-הכהן: הסבר קצר.

מיכל סגן כהן: זה מקנה סמכות לבתי דין מנהליים לדון גם בזה.

איתי עצמון: לא, לא, זה אומר שוועדת ערר היא בית דין מנהלי.

מיכל סגן כהן: סליחה, סליחה.

לירון אדלר: זה כמו שכתבנו בעצם בסעיפים- -

כרמל שאמה-הכהן: מקבלת את הערת היועץ המשפטי?

מיכל סגן כהן: בוודאי שכן.

כרמל שאמה-הכהן: הערות לסעיף?

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 26?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נמנע?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 26 – רוב נגד – אין נמנעים – אין סעיף 26 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר.

כרמל שאמה-הכהן: בסעיף 27 אנחנו לא דנים ולא מצביעים.

כרמל שאמה-הכהן: יוכרע מחר.

כרמל שאמה-הכהן: למישהו יש הערות לגבי סעיף התחילה?

שירה גרינברג: לא, לפני כן.

שירה גרינברג: רצינו רק להגיד את אותה הערה מקודם לגבי אי הצבעה על סעיף 27.

שירה גרינברג: אנחנו גם כן מסכימים איתך ושומרים את הזכות - - -

כרמל שאמה-הכהן: לסעיף התחילה יש למישהו הערות?

רוברטו דלה-רוקה: כפי שהזכרתי בהתחלה העניין של התקנות הוא קריטי כדי שיהיה תוכן לחוק.

רוברטו דלה-רוקה: חצי שנה זה פרק קצר.

איתי עצמון: חצי שנה?

איתי עצמון: רוברטו דלה-רוקה: תוך חצי שנה הן נכנסות לתוקף, ואין תקנות.

איתי עצמון: התקנות הן מאוד מסובכות, מאוד ארוכות.

יוסי ישי: אני מבקש להאריך את זה לשנה.

יוסי ישי: נהיה ריאליים כדי שנעמוד בלוחות זמנים ולא נתבזה.

כרמל שאמה-הכהן: שנה.

עמיר פרץ: אבל אדוני היושב ראש, למה לא תרשום שהם יגיעו הנה בתוך שישה חודשים עם התקנות?

עמיר פרץ: כדי שתבטיח שתוך שנה זה ייכנס.

כרמל שאמה-הכהן: הוא אומר שהוא רוצה שנה כי הוא לא יספיק להכין את התקנות תוך חצי שנה.

כרמל שאמה-הכהן: אז מה אני אגיד לו?

עמיר פרץ: אבל תן לו לוח זמנים.

עמיר פרץ: אחרת בעוד שנה הוא יבוא עם התקנות ונתחיל להתברבר איתן.

כרמל שאמה-הכהן: אבל זה חוק שהמשרד מעוניין בו.

כרמל שאמה-הכהן: זה חוק שהמשרד דוחף, זה לא חקיקה פרטית.

עמיר פרץ: אני תורם לך חינם מניסיוני, אתה רוצה – תקנה, אתה לא רוצה – אל תקנה.

כרמל שאמה-הכהן: קודם כול, אין שום דבר חינם, חבר הכנסת פרץ.

עמיר פרץ: למה?

כרמל שאמה-הכהן: אתה מבקש ממני משהו חזרה.

עמיר פרץ: ממש לא.

עמיר פרץ: אחרי שתרמת איפה שתרמת – לא.

כרמל שאמה-הכהן: יש חשש שהמשרד לא יביא את התקנות?

מיכל סגן כהן: נגיע עם תקנות.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 28 עם השינוי לשנה?

לאה ורון: "תחילתו של חוק זה 12 חודשים מיום פרסומו".

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נמנע?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד סעיף 28 – רוב נגד – אין נמנעים – 1 סעיף 28 אושר.

מרינה סולודקין: אני נמנעת.

כרמל שאמה-הכהן: חברת הכנסת סולודקין נמנעת.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 28 אושר.

כרמל שאמה-הכהן: בעצם סיימנו את החוק למעט כמה סעיפים שצריכים להגיע בהם להסכמות.

אבשלום וילן: אדוני היושב ראש, יש לי הצעה טכנית, צריך לעשות כמה שינויים והתאמות.

אבשלום וילן: אם זה יעלה על סעיפים שכבר אישרת אז או שתעשה רביזיה או שתודיע שאם צריך לעשות התאמות תפתח אותם כדי שמחר לא נסתבך עם לוחות זמנים.

כרמל שאמה-הכהן: אתם יכולים להגיע עד מחר להסכמות אם נקיים ישיבה מחר?

כרמל שאמה-הכהן: אני לא רוצה סתם לבזבז את זמן הוועדה.

יוסי ישי: אם תוכל לתת לנו פרק זמן קצת יותר ארוך – יום רביעי, למשל.

כרמל שאמה-הכהן: תגידו מה אתם רוצים.

כרמל שאמה-הכהן: ביום רביעי הוועדה עסוקה.

כרמל שאמה-הכהן: במקרה קדימה ביטלה לנו מחר את חוק הוד"לים אז התפנה זמן.

לאה ורון: אני גם מזכירה לך את חוות הדעת הכלכלית שביקש היושב ראש.

מרים פרוינד: אבל זה לא למחר, זה לעוד שבוע.

יוסי ישי: אני מציע בכל זאת שבוע.

יוסי ישי: שבוע עדיף, והכול יהיה בסדר.

כרמל שאמה-הכהן: אין בעיה.

אבשלום וילן: לא צריך רביזיה על סעיפים שכבר סגרת אם יצטרכו לפתוח אותם?

כרמל שאמה-הכהן: אם מישהו מחברי הכנסת יחשוב שצריך לפתוח נגיש רביזיה.

לאה ורון: מי כמוך יודע את הנהלים.

אבשלום וילן: אני שואל אם אתה כיושב ראש יכול- -

אורית נוקד: אני רוצה להודות לך.

כרמל שאמה-הכהן: תודה, הישיבה נעולה.