הוועדה המשותפת לוועדת הכלכלה ולוועדת החוקה, חוק ומשפט לחוק נתוני אשראי, כנסת 18, פרוטוקול מספר 5, 2011-06-28 14:00

כרמל שאמה-הכהן: צהריים טובים.

כרמל שאמה-הכהן: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

כרמל שאמה-הכהן: על-סדר היום: תקנות שירות נתוני אשראי (תיקון), התש"ע-2009.

כרמל שאמה-הכהן: בעצם אנחנו בהמשך דיון.

לאה ורון: אושר עד סעיף 8 כולל.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו בתיקון תקנה 16, תקנה מספר 9.

כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא ולהציג.

אסף תכלת: "תיקון תקנה 16 9.

אסף תכלת: בתקנה לתקנות העיקריות אחרי ההגדרה "התראה בשל סירוב שיקים" יבוא: "רמת חוב-" סכום כלל השיקים שסורבו ללקוח במועד מסירת הנתונים לבעל רישיון כאמור בסעיף 16(א)(4) לחוק או סכום החוב שבגינו הוצאה התראה על כוונה לנקוט הליכים לגביית חוב כאמור בסעיף 16(א)(5) לחוק שנתקיים בו אחד מאלה: (1) אינו עולה על 1,000 שקלים חדשים; (2) עולה על 1,000 שקלים חדשים ואינו עולה על 10,000 שקלים חדשים; (3) עולה על 10,000 שקלים חדשים ואינו עולה על 50,000 שקלים חדשים; (4) עולה על 50,000 שקלים חדשים ואינו עולה על 100,000 שקלים חדשים; (5) עולה על 100,000 שקלים חדשים ואינו עולה על 200,000 שקלים חדשים; (6) עולה על 200,000 שקלים חדשים ואינו עולה על 500,000 שקלים חדשים; (7) עולה על 500,000 שקלים חדשים.

אסף תכלת: " למעשה, התקנה הרלוונטית מחייבת את הבנקים ואת מנפיקי כרטיסי החיוב להעביר לבעל הרישיון גם על גובה החוב שבגינו הוצאה התראת חוב בשל סירוב שיקים ללקוח.

אסף תכלת: לפי תקנות שיקים ללא כיסוי ההתראה הזאת נשלחת לאחר שסורבו 5 שיקים או שבגינו נשלחה התראה ללקוח על כוונה לנקוט הליכים לגביית חוב.

אסף תכלת: גם כאן, כחלק מהתיקון שאנחנו מבקשים, אנחנו רוצים ליצור מדרגות של רמת חוב.

אסף תכלת: לא מסירת סכום החוב במדויק אלא לאפשר בכל זאת איזה מדרוג שיאפשר לחברות הדירוג לתת מידע יותר מדויק.

כרמל שאמה-הכהן: יש הערות?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

כרמל שאמה-הכהן: אין הערות הסעיף אושר.

אסף תכלת: "תיקון תקנה 17.

אסף תכלת: 10.

אסף תכלת: בתקנה 17 לתקנות העיקריות - אחרי פסקה (3) יבוא: "( 4) רמת החוב.

אסף תכלת: " זה למעשה הסעיף האופרטיבי שמאפשר להשתמש בהגדרה שנתנו קודם להתראת החוב.

כרמל שאמה-הכהן: הערות?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר.

אסף תכלת: "תיקון תקנה 18.

אסף תכלת: 11.

אסף תכלת: בתקנה 18 (ב) לתקנות העיקריות אחרי פסקה (3) יבוא: - "( 4) רמת החוב.

אסף תכלת: " גם כאן מדובר באותו תיקון, באותו הקשר.

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר.

אסף תכלת: "תיקון תקנה 21 12.

אסף תכלת: בתקנה 21 לתקנות העיקריות – (1) בתקנת משנה (א), בסופה יבוא: "ואולם מקור מוסמך לא יעביר מידע כאמור אלא לאחר שחלפו 30 ימים לפחות מן המועד שבו אמור היה החוב להיפרע וטרם נפרע".

אסף תכלת: (2) בתקנת משנה (ב), אחרי פסקה (3) יבוא: "(4) רמת החוב".

אסף תכלת: (3) אחרי תקנת משנה (ג) יבוא: "(ד) בתקנה זו, "רמת החוב" – סכום החוב למקור המוסמך, שמתקיים בו אחד מאלה: אינו עולה על 1,000 שקלים חדשים; עולה על 1,000 שקלים חדשים ואינו עולה על 10,000 חדשים; עולה על 10,000 שקלים חדשים ואינו עולה על 50,000 שקלים חדשים; עולה על 50,000 שקלים חדשים ואינו עולה על 100,000 שקלים חדשים; עולה על 100,000 שקלים חדשים.

אסף תכלת: " תקנה הרלוונטית, תקנה 21 והלאה, אותו סימן ה', עוסק בהעברת מידע ממקור מוסמך.

אסף תכלת: מקור מוסמך הוא למשה עסק גדול כפי שהוגדר בחוק, בעל מחזור של מעל 25 מיליון שקל כאשר הרשומות שלו הן כשירות לשמש כרשומות מוסדיות.

אסף תכלת: למעשה, לפי החוק, ניתן לבעל רישיון להתקשר עם אותו מקור על-מנת שיעביר נתונים שליליים.

אסף תכלת: כזכור, במסגרת תיקון מספר 3 ביטלנו את מגבלת 90 הימים שהיתה קבועה בסעיף 16 לחוק בכדי להעביר את אותו מידע, במטרה להמיר אותה בתקופה קצרה יותר בתקנות, שוב, כחלק מהמטרה להפוך את הדוח ליותר רלוונטי, ליותר אמין למי שמקבל אותו ומשתמש בו.

אסף תכלת: לכן, סעיף 1 לתיקון מציע להוסיף לתקנה 21 הוראה כי מקור מוסמך ימתין 30 יום במקום 90 בטרם יעביר את המידע על החוב לבעל הרישיון.

אסף תכלת: 30 יום זה במטרה לתת ללקוח בעל החוב שהות להסדיר את החוב ובכך למנוע דיווח שווא או דיווח לא נכון על הלקוח.

אסף תכלת: גם כאן אנחנו ביקשנו להוסיף אינדיקציות של רמת חוב כאשר אני רק רוצה להפנות אתכם גם לתיקון שאנחנו נבקש לעשות בהמשך בתקנה 43(6), שבה על אף שמקור מוסמך מוסר את המידע לבעל הרישיון, בעל הרישיון אינו יכול להעביר את המידע במידה ורמת החוב היא מתחת ל-3,000 שקלים חדשים אלא אם הוא צובר מידע שלילי נוסף שניתן למסירה ללקוח.

אסף תכלת: זאת כחלק מהמטרה לאפשר מסירת מידע רחבה יותר ולא להעמיס על בעל הרישיון בקשה בעצם להצטברות של נתונים של 3 חובות שונים, כפי שנסביר באותו תיקון המוצע בתקנה הרלוונטית.

אתי בנדלר: אני מבקשת להעיר.

אתי בנדלר: התיקון הראשון שעורך דין תכלת הציג כאן הוא קיצור תקופת ההמתנה, דהיינו, שמקור מוסמך לא יעביר מידע אלא לאחר שחלפו 30 ימים לפחות מן המועד.

אתי בנדלר: כאן אני מדגישה את המילים "מהמועד שבו אמור היה החוב להיפרע וטרם נפרע".

אתי בנדלר: אני מזכירה שמדובר כאן בחובות שנטענים ולא חובות מוכחים על-ידי חברות מסחריות.

אתי בנדלר: אנחנו יכולים למנות כאן את סוגי החברות המסחריות שהתקנה הזאת חלה לגביהן.

אתי בנדלר: מדובר כאן בחברות כמו סופרמרקטים למיניהם.

אתי בנדלר: כל מה שצריך זה שיהיה להם מחזור כספי שנתי של 25 מיליון שקלים, שזה מחזור כספי מאוד נמוך.

אתי בנדלר: כמובן כל חברות הסלולאר, חברות האינטרנט, מים, חשמל וכן הלאה.

אתי בנדלר: דהיינו, מספיק שחברה כזאת טוענת שיש כלפיה חוב כלשהו – אני מזכירה לכם שברמת החוב גם מדובר על מקרה שהחוב אינו עולה על 1,000 שקלים חדשים, דהיינו, יכול להיות גם 30 שקלים חדשים, ובמקרה הטוב שלחו ללקוח התראה על החוב הזה.

אתי בנדלר: אבל כאן לא מדברים על 30 ימים מהיום שהלקוח קיבל התראה על קיום החוב לדעת המקור הזה, אלא מהיום שבו אמור היה החוב להיפרע.

אתי בנדלר: כמובן החוב היה אמור להיפרע - - -

כרמל שאמה-הכהן: בעצם זה דיווח מיידי.

אתי בנדלר: זה כמעט דיווח מיידי.

אתי בנדלר: קודם כל, תיקון ראשון שאני מציעה בעניין הזה, שזה יהיה מהמועד שבו קיבל הלקוח התראה מהמקור המוסמך שבה פורט החוב שאמור היה להיפרע, בדבר החוב הנטען ושטרם נפרע.

אתי בנדלר: אחרת זה "נו טיים" למעשה.

רני נויבואר: כלומר, מן הזמן שבו ניתנה התראה.

אתי בנדלר: שהלקוח קיבל את ההתראה.

רני נויבואר: איך הוא יודע מתי הוא קיבל?

אתי בנדלר: שישלחו את ההתראה הזאת בדואר רשום.

אתי בנדלר: תיראו, דיברנו על זה מספר פעמים, כולל בשיחות מחוץ לוועדה.

אתי בנדלר: אנחנו מדברים על כך שיוצא דוח אשראי על לקוח שבהחלט עלול להכתים את שמו.

אתי בנדלר: לא רק לפגוע בסיכוייו לקבל הלוואה או אשראי אלא גם לא ישכירו לו דירה וכך הלאה.

אתי בנדלר: אני חושבת שבנושא הזה אנחנו צריכים להיות זהירים ואם רוצים לכלול סוג כזה של חובות בדוחות אשראי, אני חושבת מן הראוי שהלקוח יידע שטוענים כלפיו שקיים חוב כדי שיוכל להסדיר את התשלום, ככל שיש באמת חוב.

אתי בנדלר: זאת הערה ראשונה.

אסף תכלת: אני לא חושב שיש לנו בעיה עם העיקרון.

אסף תכלת: בהשוואה לתקנות 17 ו-18 לגבי תאגיד בנקאי, שמדברות על מועד משלוח ההתראה ולא על מועד המסירה שהוא פחות בעייתי.

אסף תכלת: על משלוח ההתראה יכולות להיות גם אסמכתאות בכתב ויכול להיות מועד הרבה יותר ברור.

כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לשאול: אני לקוח של חברת סלולאר והציגו לי חוב של 1,000 שקלים.

כרמל שאמה-הכהן: זה גם מנוף עלי כדי לשלם ולא להתווכח.

כרמל שאמה-הכהן: אם יש לי השגות לגבי ההתחשבנות, אם זה קנס יציאה או מה שזה לא יהיה ואני רואה דברים אחרת או זוכר דברים אחרת או יש לי טענה אחרת, למה שידווחו עלי?

כרמל שאמה-הכהן: אם אני מתעלם מהחוב וממשיך הלאה אז אין כמעט ויכוח.

כרמל שאמה-הכהן: אבל אם יש ויכוח עם החברה וזה יכול לקרות להרבה אנשים במהלך הרגיל של החיים, אז למה לשים עלי את הסימן הזה?

דן אבנון: אני סגן היועץ המשפטי של בי.

דן אבנון: די.

דן אבנון: איי, אחת מבעלי הרישיון.

דן אבנון: התיקון המוצע הוא תיקון מבורך.

דן אבנון: ההסתייגות שמועלית כאן, שזה יהיה מהמועד שבו הלקוח קיבל את ההודעה, לא רק שהוא מעקר מתוכן אלא הוא גם מביא אותנו למצב רע יותר מבחינת המצב דהיום.

דן אבנון: אותו מקור מוסמך אף פעם לא ידע מתי הלקוח קיבל את ההתראה אלא אם אנחנו מחייבים אותו, בדלת האחורית, לשלוח התראות בדואר רשום ולקיים מעקבים אחרי הדואר הרשום הזה.

דן אבנון: במקום שתהיה לנו זרימה של מידע, אנחנו נימצא כאן באיזו מערבולת נוספת ובחוסר ודאות נוספת מתי אותו לקוח קיבל את ההודעה?

דן אבנון: האם הכתובת שהוא נתן היא כתובת נכונה?

דן אבנון: מה קורה עם מישהו ששלחו לו דואר רשום, אבל כמו שאנשים לא הולכים לקחת קנסות מסניף הדואר, הם גם לא ייקחו את הדואר הרשום הזה.

דן אבנון: כבר עדיף לנו להישאר עם ההגבלה של ה-90 יום ולא לגעת בכלל בסעיף.

דן אבנון: אני מזכיר שסעיף 16 המקורי לחוק, שנעשה בו תיקון כדי לשפר את המצב הנוכחי, גם כן נקט במילים "מהמועד בו אמור היה החוב להיפרע".

אתי בנדלר: נכון, אבל שם היה מדובר על 90 ימים.

דן אבנון: לטעמנו, עדיף להשאיר 90 ימים אם וודאות מאשר להכניס אותנו ל-30 ימים שלעולם לא נדע על איזה ודאות, או להגיע לאיזו פשרה באמצע.

דן אבנון: לגבי אותו לקוח שיש לו טענות והוא טוען שהחוב איננו חוב, יש לכך התייחסות בהמשך החוק.

דן אבנון: יש לו אפשרות להעביר השגה.

דן אבנון: ברגע שהוא מעביר השגה הדיווח נעצר.

כרמל שאמה-הכהן: למי הוא צריך להעביר את ההשגה?

דן אבנון: לבעל הרישיון.

אתי בנדלר: אתה יכול להפנות אותנו לסעיף שעליו אתה מדבר?

דן אבנון: בעל הרישיון מעביר את ההשגה למקור הדיווח.

אתי בנדלר: בינתיים את הדוח אתה כבר מסרת, את ההלוואה הוא כבר לא קיבל, את הדירה הוא פספס וכן הלאה, לכל המטרות שהדוח הזה אמור לשמש.

אתי בנדלר: אם לאחר מכן ההשגה תתקבל על ידי מוסר הדוח, אז יצטרכו לתקן את הדוח.

אתי בנדלר: אבל את העסקה שלו הוא הפסיד.

אתי בנדלר: שמו הטוב כבר הוכתם.

דן אבנון: אנחנו נמצאים היום כבר כמה שנים טובות אחרי שהחוק הזה התחיל לעבוד ויש כבר סטטיסטיקה.

דן אבנון: תראו לנו בכמה מקרים הוכתם שמו של אדם לשווא ובכמה מקרים אנשים יכלו לברוח דרך אותם 90 ימים וכל מיני עיכובים.

דן אבנון: אנחנו כבר לא נמצאים ביום הראשון של חקיקת החוק.

דן אבנון: אנחנו רואים איך זה עובד.

דן אבנון: אני אומר לכם שמספר הטעויות בחוק ומספר ההשגות הוא מזערי ומינורי.

דן אבנון: הדברים מגיעים אלי.

דן אבנון: נמצא פה גם נציג של בעל הרישיון השני, זה כמעט ולא קורה.

דן אבנון: אז להכניס אותנו עכשיו לכך שבכלל לא נוכל לקבל דיווחים אלא ממי שמוסר התראות בדואר רשום, לא משנה אם חלפו 90 יום או 180 יום.

דן אבנון: לעולם לא תהיה לו אסמכתא לכך שאותו לקוח שלו קיבל את ההתראה או לא.

דן אבנון: אנחנו באים לעזור ויוצאים מקלקלים.

ליאור אלעזרי: אני סמנכ"ל המידע של דן אנד ברדסטריט, בעל הרישיון השני.

ליאור אלעזרי: אני מצטרף לחלוטין לעמדה הזאת.

ליאור אלעזרי: צריך לקצר את 90 הימים או לקצר אותם ל-45.

ליאור אלעזרי: לא נוכל לקבל מידע ודאי מתי זה נשלח והאם קיבל.

אוהד מימון: אני מ"לאומי כארד".

אוהד מימון: אני חייב להצטרף לדבריה של היועצת המשפטית של הוועדה.

אוהד מימון: אני רוצה להזכיר שבנוסח התקנות דהיום, לא רק שמדובר על 30 ימים אלא שאותם 30 ימים מהווים כיום טריגר למסירת מידע חיובי.

אוהד מימון: על מה אנחנו מדברים?

אוהד מימון: אנחנו מדברים פה על שיק או דוגמה שנתתם על חברת סלולאר, 30 שקלים שחזרו מסיבה כזאת או אחרת ועוד לא ברור כלום.

אוהד מימון: מאותו רגע ואילך חשוף גם המידע החיובי, המאוד מאוד פרטי שיש מחלוקות רבות ואנחנו עדיין חלוקים בשאלה האם צריך לגלות אותו ואיך צריך לגלות אותו.

אוהד מימון: אבל, מאותו רגע, גם המידע החיובי על מסגרת האשראי שלו בחשבון הבנק או על הלוואות שהעמידו לו גורמים כאלה ואחרים, יהיה חשוף לעיניי כל.

אוהד מימון: זאת הסיטואציה שמתמודדים איתה.

אוהד מימון: לדברי חברי, עו"ד חברי אבנון.

אוהד מימון: אני רוצה להעיר 3 הערות: אנחנו ב"לאומי כארד" מטפלים או טיפלנו עד היום במספר תביעות שהוגשו נגדנו.

אוהד מימון: אגב, למרות הפטור שנמצא בתוך החוק, על דיווחים שאנחנו דיווחנו בגלל הרשאות לחיוב חשבון שחזרו ואותם אנשים, למשל, היו בחו"ל.

אוהד מימון: זה יכול לקרות.

אוהד מימון: אנשים נמצאים בחו"ל, ממציאים להם את ההתראה, עוברים 50 ימים, הם חוזרים וזה חוב פעוט.

אוהד מימון: חוב שיכול להיות של 250 שקלים.

אוהד מימון: הם מגיעים לפה וטוענים ששמם נפגע.

אוהד מימון: אני גם מפנה ואני לא רואה פה נציג של מי שאחראי על הגופים האלה, אבל אנחנו מצאנו את הדוח של רשם שירות נתוני אשראי ושירותי אשראי על עוסקים - - -

יניב פרץ: אני פה.

אוהד מימון: אני מתנצל, סליחה.

אוהד מימון: אני רואה בסעיף 2.1 – למיטב ידיעתי היו 4 גופים שהם נותני שירותי אשראי.

אוהד מימון: לגבי חברה אחת ישנה הודעה על פגם מהותי באופן איסוף המידע.

אוהד מימון: לגבי החברה השנייה יש פגם מהותי על איסוף מידע חיובי.

אוהד מימון: חברה שלישית יש ליקויי אבטחת מידע.

אוהד מימון: חברה שלישית החליטו לסגור אותה.

אוהד מימון: רבותיי, המידע הפרטי ביותר שאנחנו אוספים על הלקוחות עומד להיות מועבר לגופים האלה.

אוהד מימון: אולי אני מחמיץ גופים של הגנת זכויות האזרח, אבל אם יש משהו שאני מבקש מהוועדה הזאת, זה בכל לשון של בקשה, בואו נשמור על המרחק הראוי הזה כדי שהנתונים המאוד מאוד פרטיים האלה שלנו שלא היינו רוצים שיגיעו לאחרים, יגיעו רק במידה הראויה.

אוהד מימון: תודה.

רני נויבאור: לנו אין בעיה עם אפשרות של התראה ללקוח במובן זה שאם מועד החיוב הגיע והוא לא שילם ועכשיו נותנים לו התראה, זה ייספר מהמועד הזה.

רני נויבאור: יש לנו קושי עם קבלה ומסירה כי זה קושי שהולך לאורך כל החקיקה.

רני נויבאור: קשה מאוד להוכיח מועדים של קבלה.

רני נויבאור: בדרך-כלל אנשים לא אוספים דואר רשום כי הם יודעים שבדרך-כלל בדואר רשום מגיעים הדברים הגרועים.

רני נויבאור: לכן לא היינו הולכים על המנגנון הזה.

רני נויבאור: באשר להערתו של חברי מ"לאומי כארד" הייתי אומרת שלדיון הבא בתאגידים בנקאיים אולי אני אביא את הדוחות של המפקח על הבנקים בדבר תלונות שמתקבלות בדבר פעילותה של "לאומי כארד".

רני נויבאור: אני חושבת שזה לא-כל כך רלוונטי לדיון ואני מבקשת שהוועדה לא תתייחס לזה כי זה לא נוגע לסוגיה.

אוהד מימון: הנושא של אבטחת המידע במאגרי המידע לא נוגע לסוגיה?

רני נויבאור: זה לא נוגע לסוגיה כמה תלונות שנמצאו - - -

אוהד מימון: לא אמרתי מילה על תלונות, דיברתי רק על אבטחת מידע.

אוהד מימון: מסירת מידע זה לא נוגע?

אוהד מימון: זה בדיוק התלונות.

רני נויבאור: זה לא נוגע ישירות, זה לא נוגע לסוגיה שעל הפרק.

רני נויבאור: אני לא רואה למה זה נוגע.

אתי בנדלר: אני אסביר מדוע זה נוגע.

אתי בנדלר: אני לא חושבת שיש כאן מקום לעשות תחרות נגד מי יש יותר תלונות.

אתי בנדלר: כיוון שחברות בעלות הרישיון למתן שירותי אשראי אוספות את המידע, מדובר כאן על מידע פרטי מאוד של אנשים והחוק והתקנות נותנים את ההרשאה לאסוף את אותו מידע.

אתי בנדלר: אני חושבת שתפקיד של כולנו לוודא שיגיע מידע אמין.

אתי בנדלר: כאן, ככל שמדובר בחובות נטענים על-ידי חברות מסחריות, אנחנו צריכים להיות זהירים כפליים בנושא הזה ולוודא שקודם כל, שמי שנטען כלפיו שקיים חוב, תהיה לו אפשרות, זמן סביר, לא ארוך מידי, להתגונן.

אתי בנדלר: קודם כל לדעת על הטענה הזאת ודבר שני להתגונן או להסדיר את החוב, אחד מהשניים.

אתי בנדלר: כיוון שמדובר במידע כל-כך רגיש, שיש לו השפעה כל-כך מרחיקת לכת, דרך הפעילות של אותן חברות היא בהחלט רלוונטית.

רני נויבאור: בהחלט מקובל עלינו לאפשר התראה.

רני נויבאור: בהחלט מקובל עלינו לספור את מניין הימים ממועד משלוח ההתראה.

רני נויבאור: במקביל אנחנו חושבים שיש המון יתרונות בחוק והחוק הזה הוחל כבר ב-2002 וממילא היו בו הסדרים שהיום בעצם אנחנו חוזרי ודנים בהם לגבי המנגנון של הפעילות, מאחר שהחוק הוא זה שהסדיר בעצם שנותנים את ההתראה 90 יום מהמועד שבו הלקוח היה צריך לפרוע את החוב.

רני נויבאור: כלומר, במובן זה אנחנו בעצם לא מחדשים משהו שהיה קודם אלא ככל שנתקן את זה לכיוון שאנחנו מסייגים את מה שהיה בעבר, המשמעות היא שאנחנו הולכים לאחור.

אברהם מיכאלי: עוד מישהו רוצה להתבטא בעניין הזה?

אברהם מיכאלי: טוב, אנחנו נעשה 45 ימים למשלוח התראה לגבי חוב שטרם נפרע.

אתי בנדלר: 45 ימים מיום משלוח ההתראה?

אברהם מיכאלי: כן.

אברהם מיכאלי: תמיד יש ויכוח מה זה מיום משלוח ההתראה?

אברהם מיכאלי: אם הדואר מטייל 45 יום אז הוא לא קיבל את ה התראה.

אברהם מיכאלי: לפי המקובל בסדר דין אזרחי, זה בדרך-כלל ביום המסירה.

רני נויבאור: אז זה מסירה ביד.

אסף תכלת: בסעיף קטן ב' צריך להוסיף את מועד משלוח ההתראה כאחד מהפרטים שיש לכלול.

אברהם מיכאלי: כרגע זה יהיה "ממועד משלוח ההתראה" כי אם נחמיר יותר מידי, זה יכול לקחת 3 חודשים.

ליאור אלעזרי: פה אני רק רוצה להוסיף.

ליאור אלעזרי: יש פה פרט טכני.

ליאור אלעזרי: למעשה אנחנו התקשרנו עם כמה וכמה גופים.

ליאור אלעזרי: אלה גופים מסחריים לחלוטין והם ביצעו פיתוחים כאלה ואחרים כדי לתת לנו את המידע.

ליאור אלעזרי: למעשה שינוי התקנות כרגע שולח אותנו חזרה לאותם גופים על מנת לשכנע אותם, מהלך שהוא אינו קל בכלל.

ליאור אלעזרי: דווקא גופים הממשלתיים והחברות הממשלתיות, שם הכי קשה לנו.

ליאור אלעזרי: הגופים הפרטיים ששכנענו אותם למסור לנו מידע, נצטרך ללכת אליהם פעם נוספת ולנסות לשכנע אותם שיבצעו עכשיו פיתוחים חדשים כדי למסור לנו את מועד שליחת ההתראה ולא את מועד היווצרות החוב.

ליאור אלעזרי: זאת המשמעות הטכנית של השינוי.

ליאור אלעזרי: לכן אני חושב שאולי בכל זאת עדיף להשאיר את הדברים כפי שהם היום, דהיינו, על 90 יום.

ליאור אלעזרי: 90 יום זה מספיק זמן.

ליאור אלעזרי: אם ההתראה הגיעה או לא הגיעה בדואר – נשאיר את זה על 90 יום ואנחנו יכולים לחיות עם זה.

ליאור אלעזרי: זה באמת מספיק זמן כדי להסדיר חוב.

אתי בנדלר: אתה יוצא מתוך הנחה שהלקוח תמיד יידע על-כך שנטען - - -

ליאור אלעזרי: אבל גם את היתרה הוא לא תמיד יודע.

אתי בנדלר: בוא תבחן מה הסיכוי שנשלחה ללקוח התראה על-כך שקיים חוב והוא לא יודע לעומת זה שאתה לא כותב שום דבר ושאין חובה בכלל לשלוח לו התראה.

אברהם מיכאלי: בואו נתקדם לסעיף הבא.

אתי בנדלר: עכשיו שאלה שאני באמת תמהה ביני לביני.

אתי בנדלר: אין לי עמדה נחרצת בעניין אבל בתקנת משנה ד', סכום החוב מהמקור מוסמך זה כולל גם סכום חוב עד 1,000 שקלים.

אתי בנדלר: אני מדברת על פסקה 3 בעמוד 5.

אתי בנדלר: ובכן, הרמה הראשונה היא חוב של עד 1,000 שקלים.

אתי בנדלר: זאת אומרת, לצורך העניין הזה באמת מביאים גם חוב נטען של אותם 30 שקלים שהזכרתי קודם.

אתי בנדלר: השאלה, האם באמת ראוי על חובות כאלה קטנים לאפשר שהם ייכללו בכלל בדוח נתוני אשראי.

אתי בנדלר: אני מייד אגיע לתקנה 43 שידונו בה אחר-כך, אבל לכאורה, כיוון שמדובר על מינימום של 3,000 שקלים, חוב נטען שכולל כמובן ריבית והפרשי הצמדה, קל מאוד להגיע ל-1,500 שקלים מאותה חברה שטוענת שפעמיים שני חובות שלה לא נפרעו מאותו מקור מוסמך, וכבר יימסר גם דוח שלילי וגם דוח חיובי על אותו אדם.

אתי בנדלר: השאלה, האם ה-1,000 שקלים לא נמוכים מידי?

אתי בנדלר: האם, כשאנחנו מדברים על 3,000 – על זה אולי נדון כשנגיע לתקנה 43.

אברהם מיכאלי: יש את סעיף קטן 2 ששם זה בין 1,000 ל-10,000 שקלים.

אברהם מיכאלי: את רוצה ליצור מדרגה באמצע?

אתי בנדלר: השאלה האם ראוי ליצור מדרגה?

אתי בנדלר: זאת אומרת, אולי כשמדובר על מקור מוסמך ראוי להתחיל ב-1,000 שקלים או 5,000 שקלים, כדי שזה לא יהיה זוטי דברים?

אתי בנדלר: השאלה, אם אין מקום, כשמדובר בחובות לחברות מסחריות, ליצור איזו מדרגה בין 1,000 שקלים ל-10,000 שקלים?

אסף תכלת: צריך לזכור שבמסגרת התיקון, אחד התיקונים המרכזיים למתן אפשרות ליצור דירוג אשראי, גם שהמשמעות של דירוג אשראי זה לא רק למסירת המידע אלא יכולת העיבוד שלו והבנה של הרלוונטיות שלו.

אתי בנדלר: נכון.

ואסף תכלת: נמצאים פה נציגי החברות ואני מניח שהם גם יוכלו בעצמם להבין את הרלוונטיות של חוב שהוא עד 1,000 שקלים.

אתי בנדלר: כן, אבל איש לא יתקע לידך שעד 15,000 שקלים הם לא ייכללו בכל מקרה בדירוג A.

אתי בנדלר: זאת אומרת, שמי שיהיה לו חוב של 3,000 שקלים או 10,000 שקלים, כפי שאני אציע בהמשך וכפי שדובר באחת הישיבות הקודמות וכך הוצע גם על-ידי דרור שטרום, שמסתובב מאחורי הקלעים, והדברים נאמרו במפורש לפרוטוקול, אבל נדבר על זה בהמשך.

אתי בנדלר: השאלה היא, אם יישאר שם 3,000, סכום נמוך מ-10,000 שקלים?

אתי בנדלר: האם דין 3,000 שקלים כדין 10,000 שקלים?

אתי בנדלר: אף חברה לא תגיד לכם שעל כולל נצבר של 15,000 שקלים או 20 שקלים, יתנו דירוג אשראי כזה שלא יאפשר לאדם לקחת הלוואות.

אתי בנדלר: זאת אומרת, הוא לא יהיה ב-BIG C אוD , אני מניחה.

ליאור אלעזרי: את רוצה לבטל את המדרגה של עד 1,000 שקלים?

אתי בנדלר: זה נראה לי כמעט נלעג.

אתי בנדלר: עד 1,000 שלא יהיה בכלל ולחשוב אולי יש מקום ליצור מדרגה נוספת בין 1,000 ל-10,000 שקלים.

קריאה: זה צריך לחול גם על תקנה 18.

קריאה: גם לגבי תקנה 18 שחלה על התאגידים הבנקאיים ומנפיקי כרטיסי חיוב.

קריאה: יכול להיות שגם שם יש מקום לתקן את זה.

אתי בנדלר: אני לא בטוחה.

אתי בנדלר: אני אגיד לך מדוע בכל זאת אני עושה את האבחנה.

אתי בנדלר: לראשונה מכניסים למסגרת התקנות את החברות המסחריות.

אתי בנדלר: זה לא שהבנקים הם צדיקים בעיניי אבל בכל זאת אני חושבת שהם נתונים לפיקוח הרבה יותר מהותי.

אתי בנדלר: יש רגולאטור שמפקח עליהם, שלא כך לגבי חברות מסחריות.

אתי בנדלר: לכן, אני לא רוצה להגיד שאני חשדנית, אבל אני ספקנית יותר בקשר אליהם.

אוהד מימון: אני מסכים עם גברתי.

אוהד מימון: דיברו פה על הניסיון.

אוהד מימון: מניסיוננו, התראות מהסכומים שאנחנו מדברים עליהם, דהיינו, עד 1,000 שקלים, לעיתים נובעות דווקא מטעויות.

אוהד מימון: אני אומר שוב, ישנו שינוי מהותי פה בתקנות.

אוהד מימון: השינוי המהותי הוא פתיחת האפשרות לקבל נתונים חיוביים, מקום בו ניתן לקבל גם נתונים שליליים.

אוהד מימון: לכן אנחנו צריכים לבדוק היטב - - -

קריאה: למה?

אוהד מימון: מכיוון שזה שונה מהמצב שהיה עוד לפני תיקון החוק.

קריאה: אני לא יודע על סמך מה אתה מדבר.

אוהד מימון: לכן אני חושב שהתראות של עד 1,000 שקל הן לא התראות כאלה מהותיות שתאגידים בנקאיים ומנפיקי כרטיסי חיוב צריכים לדווח עליהם.

אוהד מימון: אני אומר את זה מניסיוננו לכאן או לכאן.

אברהם מיכאלי: למישהו יש הסתייגות מכך?

דן אבנון: הצעת היועצת המשפטית היא ראויה.

דן אבנון: לעשות את האבחנה בין גופים מסחריים רגילים לבין הבנקים.

דן אבנון: מניסיון שלנו, הטענות לגבי טעויות שם הן הרבה יותר נמוכות מאשר מול גופים עסקיים אחרים.

דן אבנון: כאשר בגופים העסקיים להוריד את המדרגה של עד 1,000 שקלים.

דן אבנון: להשאיר את המדרגה הזאת כאשר אנחנו מדברים על בנקים ולהוריד את המדרגה הזאת כאשר מדברים על גופים עסקיים.

אתי בנדלר: כאן מדובר רק - - -

שלמה בן שועה: אני מהבנק הבינלאומי.

שלמה בן שועה: אני מסתייג ממה שנאמר.

שלמה בן שועה: אתם מתעלמים מקיום הוראה 325 – איסור חריגה.

שלמה בן שועה: איסור חריגה קובע במפורש שסכום של עד 1,000 שקלים זאת לא חריגה ולתקופה של 30 יום.

שלמה בן שועה: אחרי 30 יום היא הופכת להיות חריגה לכל דבר ואז יש כללים ונהלים שבעצם בנק ישראל קבע.

שלמה בן שועה: אני מוציא מכתבי התראה גם לסכומים קטנים מ-1,000 שקלים, זה לא משנה.

שלמה בן שועה: אז אני נכנס לאיזה סד.

שלמה בן שועה: אי-אפשר להתעלם מהוראה 325 בהקשר הזה של הסכום.

דן אבנון: אבל אנחנו לא עושים שום דבר נגדם.

שלמה בן שועה: אמרתם שאתם מבטלים את המדרגה של 1,000 שקלים.

אתי בנדלר: לא לגבי תאגידים בנקאיים.

אתי בנדלר: להיפך, נשאלנו אם אכן הוועדה תחליט לשנות את המדרגה כאן לגבי מקורות מוסמכים כאלה, האם אין מקום לשנות גם לגבי תאגידים בנקאיים וחיוויתי את דעתי שאני חושבת שלא.

שלמה בן שועה: לא ניתן לשנות.

שלמה בן שועה: המדרגה הזאת צריכה להישאר, היא נכנסת בשלב יותר מאוחר.

אברהם מיכאלי: אם זה לא חל על הבנקים אז מה הבעיה?

אתי בנדלר: אם אין הערות נוספות אז אדוני צריך להכריע האם הוא מקבל את ההמלצה עד 1,000 שקלים - - -

אברהם מיכאלי: לא שמעתי הסתייגות על המדרגה עד 1,000 שקלים חוץ מהבנקים וזה לא חל עליהם.

אתי בנדלר: נכון.

אברהם מיכאלי: אז נבטל את המדרגה הזאת.

אתי בנדלר: זאת אומרת שהמדרגה הראשונה תהיה "עולה על 1,000 שקלים חדשים ואינו עולה על 10,000".

אתי בנדלר: השאלה, האם לא צריך ליצור עוד מדרגה?

לאה ורון: חבר הכנסת מיכאלי מציע 3,000 שקלים.

אתי בנדלר: 1,000 עד 3,000?

אברהם מיכאלי: כן.

אברהם מיכאלי: במקום מדרגה ראשונה שהיתה עד 1,000 זה יהיה עד 3,000 שקלים.

אתי בנדלר: המדרגה השנייה היא בין 3,000 ל-10,000?

אברהם מיכאלי: כן.

אסף תכלת: זה רק לגבי מקורות מוסמכים?

רני נויבואר: כן.

אברהם מיכאלי: מישהו העיר פה לגבי תקנה 18.

אברהם מיכאלי: התכוונת אולי לתקנה 16?

אברהם מיכאלי: אין סכומים בתקנה 18?

לאה ורון: הוא דיבר על התקנות העיקריות.

אברהם מיכאלי: גברתי היועצת המשפטית.

אברהם מיכאלי: יש סכומים דומים גם בתקנה 16 אבל שם מדובר על מסירת שיקים.

רני נויבאור: המדרגה הראשונה תהיה מ-3,000 עד 10,000.

אברהם מיכאלי: זאת המדרגה השנייה.

אברהם מיכאלי: יש מ-0 עד 3,000 - - -

אסף תכלת: האם הכוונה היא שחוב שעד 3,000 שקלים ידווח?

אתי בנדלר: אם הוא מעל 1,000 שקלים.

אתי בנדלר: זאת אומרת, עולה על 1,000 שקלים חדשים ואינו עולה על 3,000 שקלים.

אסף תכלת: בתקנה ב', במסגרת הפרטים שנכללים בנתונים המועברים, להוסיף בדומה למה שנמצא בתקנה 17 ו-18, להוסיף את מועד משלוח ההתראה על קיום החוב מאחר והכנסנו את זה כמועד שהוא המועד הקבוע לעניין מסירת הנתונים.

אברהם מיכאלי: על איזו תקנה אתה מדבר?

אסף תכלת: תקנה 21 ב'.

אברהם מיכאלי: זה מה שקבענו כרגע, את ה-45 יום.

אסף תכלת: נכון.

אסף תכלת: בהמשך לאותו תיקון להוסיף "מועד משלוח ההתראה על קיום החוב".

ליאור אלעזרי: יש כבר את המועד שאנחנו מקבלים - - -

אסף תכלת: אפשר למחוק ב-3 את "מועד היווצרותו".

אסף תכלת: במקום "מועד היווצרותו" צריך לכתוב "מועד משלוח ההתראה לחוק.

אתי בנדלר: "מועד משלוח התראה על החוב.

אתי בנדלר: "

אברהם מיכאלי: שיהיה ברור לפרוטוקול איפה אנחנו עושים את זה.

אסף תכלת: לאור הערת בעל הרישיון, בתקנה 21(ב)(3), עצם קיומו של חוב במקום "ומועד היווצרותו" יבוא "ומועד משלוח התראה ללקוח על היווצרותו".

ליאור אלעזרי: כל הסוגיה הזאת תיצור המון בעיות.

ליאור אלעזרי: זה כבר לא לקבל את נתוני הנהלת החשבונות של החברות השונות.

ליאור אלעזרי: זה כבר ללכת לתוך ה-CRM שלהם - - -

רני נויבאור: אבל נקודת ההתייחסות הופכת להיות משלוח המכתב.

ליאור אלעזרי: כן, אבל אנחנו רוצים שזה יהיה ישים.

ליאור אלעזרי: אני צריך ללכת למקור ולהגיד לו שייתן לי מידע.

ליאור אלעזרי: היום אני הולך אליו ושואל אותו: יש לך מערכת הנהלת חשבונות?

ליאור אלעזרי: אתה רואה את הדוחות שלך?

ליאור אלעזרי: תלחץ ותשדר לי אותם, על פי מה שמותר.

ליאור אלעזרי: עכשיו אני צריך ללכת אליו ולהגיד לו: אני צריך את מערכת ה-CRM שלך, מתי הוצאת לו התראה?

ליאור אלעזרי: אם זה סלולאר, אני מניח שהם יגידו שהם רק צריכים לפתח.

ליאור אלעזרי: אבל אם אני אלך לגופים שה-CRM שלהם הוא פחות משוכלל מסלולאר או מכבלים?

ליאור אלעזרי: אני כבר לא אוכל לומר לו שייתן לי ממערכת הנהלת החשבונות שלו, הוא יצטרך לספר לי מתי בדיוק הוא שלח את ההתראה.

ליאור אלעזרי: פה כבר זה מגביל אותי.

אברהם מיכאלי: אבל מועד היווצרות החוזה מגמר אותו מועד שמופיע בהתראה, אז לא הבנתי מה הבעיה.

אברהם מיכאלי: למה שידווחו לך על זה מועד לפני, אם המועד עוד לא חלף.

אברהם מיכאלי: נוצר חוב רק אחרי 45 יום.

ליאור אלעזרי: לא בהכרח הוא שלח אותו באותו יום שנוצר החוב.

אברהם מיכאלי: אבל מהיום שהוא שלח יש לו 45 יום.

אברהם מיכאלי: למה שהוא לא ידווח לך לפי מועד היווצרות החוב, אחרי 45 ימים?

ליאור אלעזרי: שינינו את זה הרגע.

אברהם מיכאלי: איזה דיווח אתה רוצה שהוא ידווח לך?

ליאור אלעזרי: אני גם אמרתי מרגע היווצרות היום 90 יום אבל דעתי לא התקבלה.

ליאור אלעזרי: יהיו פה בעיות תפעוליות שהיושבים ליד השולחן לא שותפים להם אלא בכלל גופים מסחריים.

אברהם מיכאלי: הוא שואל איך הוא יכול לדעת על החוב אם אין לו את הדיווח על ההתראה?

אסף תכלת: הוא טוען שיצירת המערכת התפעולית שתדווח על משלוח ההתראה היא גם כך תעלה לו יותר מאשר השארת המועדים על כנם.

ליאור אלעזרי: בחלק מהמקומות זאת אותה מערכת ובחלק מהמקומות זאת מערכת אחרת.

ליאור אלעזרי: יש מערכת פיננסית שהיא מחייבת.

ליאור אלעזרי: אני מניח שבסלולאר זאת מערכת משומנת ואולי שם יהיו פיתוחים.

ליאור אלעזרי: אבל לא אצל כל חברה זה כך.

אתי בנדלר: אני לא מתנגדת להישאר עם ה-90 יום ממועד היווצרות החוב ולצאת מתוך הנחה שתהיה התראה.

אתי בנדלר: אני הייתי מאוד מוטרדת מההצעה כפי שהיא.

אתי בנדלר: אבל אם יש איזו הצעה שיכולה לפתור את הנושא ברוב המקרים, אני יכולה לחיות איתה בשלום.

אסף תכלת: אם לבעלי הרישיונות אין בעיה אז גם לנו אין בעיה.

אסף תכלת: אני רוצה רק להסב את תשומת הלב שלמעשה מועד ה-90 מועבר כרגע מהחקיקה שבה הוא בוטל לתקנות.

אסף תכלת: אין לנו בעיה מהותית בעניין.

אתי בנדלר: בסדר.

אתי בנדלר: אני יכולה לומר לך בפירוש שהחוק תוקן.

אתי בנדלר: נאמר שלא רוצים לעשות את ההגבלה בחוק עצמו.

אתי בנדלר: יבדקו אחר-כך בכל מקרה מהם המועדים הרלוונטיים ויקבעו את זה בתקנות.

אתי בנדלר: לגבי דבר מסוים המסקנה היא שהמועד סביר.

אסף תכלת: אם בעלי הרישיונות אומרים שזה יותר קל להם, אנחנו בעד להקל.

אתי בנדלר: אז 90 אבל לא מועד משלוח ההתראה אלא ממועד היווצרות החוב.

אסף תכלת: כמו שכתוב.

אסף תכלת: לפחות מהמועד שבו היה אמור החוב להיפרע וטרם נפרע.

רני נויבאור: ואז אפשר את כל השינויים.

כרמל שאמה-הכהן: אבל אז יש בעיה עם חשבונות דו חודשיים.

רוני נויבאור: למה?

רוני נויבאור: מועד הפירעון של החשבון הדו חודשי זה אחרי זה.

רוני נויבאור: אסף תכלת צריך לחזור בעצם מהתיקון שרצינו להגיד על משלוח ההתראה בתקנה ב' כי הוא לא רלוונטי.

כרמל שאמה-הכהן: הסכום תוקן ל-3,000 שקלים?

אתי בנדלר: הסכום תוקן בשני אופנים: המדרגה הראשונה עולה על 1,000 ואינו עולה על 3,000.

אתי בנדלר: המדרגה השנייה תהיה עולה על 3,000 ואינו עולה על 10,000.

כרמל שאמה-הכהן: אין עוד הערות.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד תקנה 12 עם השינויים?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

כרמל שאמה-הכהן: אושרה פה אחד.

כרמל שאמה-הכהן: עוברים לתקנה 13.

אסף תכלת: אנחנו עוברים לתקנות 13 עד 19 בתיקון שלמעשה הן עוסקות בהרחבת המידע החיובי שבעל רישיון רשאי לאסוף ולמסור ללקוח.

אסף תכלת: יש לזכור שכיום, כפי שקובע סעיף 17 לחוק הראשי, בעלת רישיון תמסור דוח שכולל מידע שלילי רק לאחר שאספה וכללה בדוח גם נתונים חיוביים, אם היו וכאשר לא קיים מידע שלילי, מידע חיובי נמסר רק בהסכמת הלקוח.

אסף תכלת: הרחבת אותו מידע חיובי הינה בשני מישורים: גם הרחבת המקורות – במקור אנחנו רצינו גם להוסיף שם חברות ביטוח, קופות גמל.

אסף תכלת: כרגע, לפי הסעיף הקיים, זה הרחבה למנפיקי כרטיסי חיוב.

אסף תכלת: בהתאם, אנחנו הגדרנו תקנה המוצעת, כפי שתהיה בהמשך, מקורות נתונים חיוביים שמזה נגזרו תיקוני ההגדרה בהמשך.

אסף תכלת: לאחר מכן, בתוכן המידע, כפי שאנחנו נבהיר בהמשך.

אסף תכלת: תיקון תקנה 25 13.

אסף תכלת: בתקנה 25 לתקנות העיקריות - (1) במקום הגדרת "הלוואה" יבוא: "" הלוואה - "אשראי לזמן קצוב העולה של שישה חודשים אשר הלקוח פרע את תשלומיו על פי תנאי הסכם ההלוואה; (2) במקום הגדרת "נתונים חיוביים" יבוא: ""נתונים חיוביים" - מידע על הלוואות ומסגרות אשראי שנתן מקור נתונים חיוביים ללקוח;" (3) במקום הגדרה "רמת הלוואה" יבוא: "" רמת ההלוואה-" סכום הלוואה אחד מאלה: (1) אינו עולה על 25,000 שקלים חדשים; (2) עולה על 25,000 שקלים חדשים ואינו עולה על 50,000 שקלים חדשים ; (3) עולה על 50,000 שקלים חדשים ואינו עולה על 100,000 שקלים חדשים; (4) עולה על 100,000 שקלים חדשים ואינו עולה על 500,000 שקלים חדשים ; (5) עולה על 500,000 שקלים חדשים.

אסף תכלת: " (4) במקום ההגדרה "רמת מסגרת אשראי" יבוא: ""רמת מסגרת אשראי-" סכום מסגרת אשראי אחד מאלה: (1) אינו עולה 25,000 שקלים חדשים; (2) עולה על 25,000 שקלים חדשים ואינו עולה על 50,000 שקלים חדשים; (3) עולה על 50,000 שקלים חדשים ואינו עולה על 100,000 שקלים חדשים ;" (4) עולה על 100,000 שקלים חדשים ואינו עולה על 500,000 שקלים חדשים; (5) עולה על 500,000 שקלים חדשים.

אסף תכלת: " כאן יש מספר שינויים בהגדרות, כאשר השינוי המרכזי נמצא בהגדרת ההלוואה.

אסף תכלת: הדברים האלה נאמרו על-ידי היועץ של משרד המשפטים, דרור שטרום, גם בדיונים קודמים ונעוץ בתוכן המידע, כאשר הובהר שעצם מתן הלוואה כפי שהיה עד היום, למעשה הוא מידע שהוא לא בטוח עד כמה הוא חיובי.

אסף תכלת: לכן, אנחנו משנים את הגדרת ההלוואה.

אסף תכלת: לא רק שההלוואה ניתנה אלא שהלקוח פרע את תשלומיו על-פי תנאי הסכם ההלוואה.

אסף תכלת: בנוסף לכך, אנחנו למעשה פותחים את האפשרות, כפי שאנחנו עושים בנתונים שליליים, לתת רמות הלוואה גם בנתונים חיוביים, גם לגבי הלוואה וגם לגבי מסגרת אשראי, על-מנת לאפשר לבעלי הרישיונות לדייק יותר במידע שהם יכולים לתת למבקשי הדוחות.

אסף תכלת: אלה השינויים העיקריים בהגדרות.

אסף תכלת: כאמור, יש שינוי גם של מקור נתונים חיוביים כפי שציינתי קודם.

אתי בנדלר: אני רק רוצה להעיר.

אתי בנדלר: דיברתי על-כך בשקט כרגע עם יושב ראש הוועדה ועם מנהלת הוועדה.

אתי בנדלר: ההגדרה של מקור נתונים חיוביים אושרה כבר ולכן, כדי לשנות אותה – בעצם, אין צורך כרגע.

אתי בנדלר: היא לא רלוונטית לתקנה הזאת?

אסף תכלת: היא רלוונטית מאחר שבהמשך אנחנו משנים הרבה פעמים מתאגיד בנקאי למקור נתונים חיוביים.

אסף תכלת: ההגדרה של מקור נתונים חיוביים כבר אושרה.

אתי בנדלר: נכון, והיא כוללת גוף מוסדי.

אסף תכלת: לא.

אסף תכלת: במסגרת הנוסח המתוקן - - -

אתי בנדלר: אבל צריכים לעבור הליך של בקשה לדיון מחדש כדי לשנות את ההגדרה של "נותן אשראי".

אתי בנדלר: לכן ההגדרה הזאת עדיין לא תשונה בישיבה הזאת.

אתי בנדלר: בישיבה הבאה תהיה בקשה לדיון מחדש ואז ההגדרה הזאת תיפתח.

אסף תכלת: בסדר גמור.

אסף תכלת: בעקבות הדיונים הקודמים, המטרה היא בהחלט להוריד את הגופים המוסדיים, כאשר גם הגופים המוסדיים הבהירו וגם בעלי הרישיונות הבהירו שהם לא מעוניינים כרגע להיכלל בהגדרת מקורות הנתונים החיוביים.

כרמל שאמה-הכהן: הערות?

דן אבנון: אני מבקש להוסיף, או בדרך של תוספת למונח הלוואה קיים או להוסיף הגדרה נוספת של הגדרה עומדת הואיל וההצעה כאן היא רק הלוואה אשר הלקוח פרע את התשלומים.

דן אבנון: עלולה להיות פרשנות שזאת רק הלוואה שסולקה במלואה.

דן אבנון: יכולה להיות הלוואה לתקופה של 3, 4 או 5 שנים כשהלקוח עומד בכל התשלומים.

דן אבנון: הוא עדיין לא יהיה בגדר ההגדרה כי הוא לא פרע את כל התשלומים, כי עדיין יש תשלומים.

כרמל שאמה-הכהן: לא, הלקוח פרע את תשלומיו על פי תנאי ההסכם.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא אומר שנגמרו התשלומים.

דן אבנון: את מה הוא פורע?

כרמל שאמה-הכהן: את התשלומים לפי תנאי ההסכם.

אסף תכלת: את התשלומים שעברו.

אתי בנדלר: כל עוד הוא עומד בפירעון ההלוואה, בהתאם לתנאי ההסכם, זה עונה להגדרה.

כרמל שאמה-הכהן: הערות נוספות.

אוהד מימון: אדוני, אני הופתעתי.

אוהד מימון: אני לא מכיר את העובדה שהורידו את חברות הביטוח ואת קופות הגמל.

אוהד מימון: אולי יסבירו לנו למה הורידו אותם?

אסף תכלת: קודם כל זה הובא בנוסח שהבאנו לוועדה.

אסף תכלת: בדיונים הקודמים הובהר בהקשר של מנגנון התשלום.

אסף תכלת: מאחר ומדובר בגופים מוסדיים רבים, שכרגע גם הנתונים שהם נותנים, לא ברורה רמת התרומה שלהם לדוח האשראי הניתן.

אסף תכלת: גם בעלי הרישיונות הבהירו שכרגע, בשלב הזה, הם לא רואים צורך מהותי בהוספה שלהם כמקור נתונים חיוביים.

אסף תכלת: מצד שני, גם מקורות הנתונים החיוביים אמרו שכל עלויות הפיתוח כרגע הם גם גבוהות בהקשר הזה ולכן היתה הסכמה שאם גוף אחד לא רוצה לתת והשני לא רוצה לקבל, אין סיבה שמשרד המשפטים יכפה עליהם בהקשר הזה.

אוהד מימון: אז אני מבין שאחד הנושאים העיקריים הוא הנושא של עלויות הפיתוח.

הילה בן חיים: אני מאגף שוק ההון באוצר.

הילה בן חיים: הנושא העיקרי הוא הנושא של הרלוונטיות של אותן הלוואות.

הילה בן חיים: צריך לקחת בחשבון שהיום הגופים המוסדיים נותנים הלוואות בהיקפים מינוריים ביותר.

הילה בן חיים: הבטוחה שעומדת כנגד אותן הלוואות זה החסכונות של אותם עמיתים, כך שבכלל לא ברור מה האפקטיביות אם החזרת או לא החזרת, יש בטוחה מובטחת לכל אותה הלוואה.

הילה בן חיים: לכן, מהניתוח הכלכלי שעשו חברות איסוף הנתונים וגם מההתרשמות שאנחנו קיבלנו, יכול להיות שהערך של הלוואה שהיא גם כך מובטחת לחלוטין במאה אחוז פלוס, הערך שלה אם פרעת או לא פרעת זה לא מידע חיובי אמיתי מכיוון שגם כך הכסף שלך בידי אותו הגוף אז אין לזה ערך.

הילה בן חיים: בהקשר הזה כן נציין, בתקווה שהיקף האשראי של הגופים המוסדיים יעלה, אנחנו נבחן את זה שוב פעם.

אסף תכלת: בהתאם להערת היועצת המשפטית, אנחנו נעבור בקשה לדיון מחדש בהגדרה של תקנה 1 כדי להוריד את זה באופן רשמי.

כרמל שאמה-הכהן: עדיין לא הורדנו.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא שוכנעתי בזה, אני רוצה שתדברו איתי על זה.

ליאור אלעזרי: אני מבולבל מהסעיף.

ליאור אלעזרי: מה קורה עם הלוואה שניתנה לתקופה של מעל ל-6 חודשים ולא נפרעה כסדרה?

הילה בן חיים: אתה פה במידע חיובי.

ליאור אלעזרי: כן, אבל היא גם לא תיתקל במידע שלילי כי היא לא עברה – יש כאן שטח אפור, זה יכול ליפול בין לבין.

רפי רוס: זה מידע של לקוח שפרע הלוואות ושלא יסתבר – מצד אחד מידע שלילי והמידע החיובי זה הבסיס למידע השלילי.

רפי רוס: את זה לא תקבל.

רפי רוס: מה שתקבל עכשיו זה מי שניתן הלוואות ופרע אותן.

ליאור אלעזרי: מה קורה אם הוא לקח הלוואה, לא עמד בתשלומים, קיבל מכתב התראה.

ליאור אלעזרי: לא עברו אותם 60 יום, הוא הסדיר את התשלום - - -

הילה בן חיים: אבל זה לא מידע חיובי גם.

ליאור אלעזרי: זאת הלוואה שלא יודעים עליה.

ליאור אלעזרי: אני מקבל דוח אשראי, אני רוצה לדעת שיש לו הלוואה.

ליאור אלעזרי: זה חלק מהמידע.

רפי רוס: זה לא מוגדר כמידע חיובי וזה לא מוגדר כמידע שלילי.

ליאור אלעזרי: למה מכלילים מסגרות?

ליאור אלעזרי: הרי מה זה מסגרת?

ליאור אלעזרי: מסגרת זה אומר שאיזה בנק הסכים לתת לו מסגרת.

ליאור אלעזרי: אני לא יודע אם הוא ניצל אותה, אני לא יודע אם הוא בניצול מלא אבל אני יודע שישב איזה בנקאי, שככל הנראה מכיר את הלקוח – אני לא בנקאי, ישב איזה בנקאי והחליט לתת לו 25,000 שקלים.

ליאור אלעזרי: אני רוצה לדעת שישבה איזו חברת כרטיסי אשראי והחליטה לתת לו הלוואה.

ליאור אלעזרי: אם הוא פרע את זה כסדרו או שלא כסדרו, שיציינו אם הוא פרע כסדרו או לא כסדרו.

ליאור אלעזרי: למה לציין רק את זה שהוא נתן הלוואה, כלומר רק כשזה חיובי ושלילי, זה רק אם נתנו לו התראה ועברו 60 יום.

ליאור אלעזרי: יש כאן איזה בין לבין שאני כקורא דוח לא יודע עליו?

ליאור אלעזרי: יבואו חברות כרטיסי האשראי ויציינו אם נתנו הלוואה ויציינו אם פרע כסדרו.

ניר גרסון: אתה צריך להחליט אם זה שלילי או חיובי.

ניר גרסון: אם לא תחליט איך תדע אם צריך הסכמה או לא צריך ובאיזה נסיבות אפשר לתת.

ליאור אלעזרי: הסכימו לתת לו הלוואה במידע עודף - - -

רפי רוס: ואני מציג לך הלוואה במידע חיובי שבו פרע כסדרו?

רפי רוס: זה מידע שלילי.

אסף תכלת: מזיכרוני מדיונים קודמים, הובעה דעה שעצם העמדת הלוואה, כפי שמר רוס אמר, בלי פירוט על התשלומים שלה, לא יודעים מה רמת החיוביות של אותו מידע.

אסף תכלת: זה שאישרו לאדם 10 הלוואות ויכול להיות - - -

ליאור אלעזרי: זה נאמר על גופים שנותנים הלוואה מכספי הצבירה ולא עושים שום בדיקה ליכולת פירעון הלקוח כי אין להם שום אינטרס ויש להם ביטחונות מלאים.

ליאור אלעזרי: פה מדובר על גוף שכל מי שעוסק בתחום יודע שזה המידע הכי חם שיש.

ליאור אלעזרי: איך שגונבים לך את כרטיס האשראי הם כבר יודעים, נכון?

ליאור אלעזרי: מדובר על גוף שכולם רוצים את המידע שלו ואנחנו מצמצמים כאן, רק אם נתן מעל חצי שנה ורק אם פרע כסדרו.

ליאור אלעזרי: יש כאן מידע שלם שאני מקבל תמונה חלקית כקורא דוח.

ליאור אלעזרי: מהבנקים כן דורשים מהם.

ליאור אלעזרי: נתת לו מסגרת, גם אם הוא לא ניצל שקל כבר תספר לי על זה.

ניר גרסון: השאלה היא, כשלקוח נותן הסכמה למידע חיובי – לא איסוף מידע חיובי כשיש נתונים שליליים – כשלקוח מסכים לאיסוף מידע חיובי.

ניר גרסון: מה שאתה מדבר עליו ייכנס לזה או לא?

ליאור אלעזרי: יכול להיות שהמידע הזה של "פרע כסדרו" או לא "כסדרו" צריך להופיע בפרק השני.

דן אבנון: אין כמעט כאלה.

דן אבנון: איפה יש אנשים שפונים לחברות ומבקשים שיתנו להם מידע חיובי.

ליאור אלעזרי: השבוע היה אחד.

ליאור אלעזרי: אמרנו שלא צריך להתעסק עם זה והשבוע היה אחד.

ליאור אלעזרי: אף אחד לא פונה בבקשה הזאת.

ליאור אלעזרי: אנחנו רוצים לתת לציבור נותני האשראי, לציבור משתמשי החוק, את המידע שקיים בחברות כרטיסי האשראי.

ליאור אלעזרי: איך להגיד?

ליאור אלעזרי: המידע שלהם זאת הסחורה הכי חמה בשוק.

כרמל שאמה-הכהן: משרד המשפטים.

רני נויבאור: ההצעה שלנו נובעת כרגע מהמבנה החקיקתי הקיים.

רני נויבאור: החוק מכיר בנתונים שליליים וחיוביים.

רני נויבאור: אני מבינה שבעיקרון היית רוצה יותר מידע.

רני נויבאור: לקוח שלא עמד בחיובים שלו כסדרם, אתה רוצה לדעת את זה כבר בשלב מוקדם יותר.

ליאור אלעזרי: נתנו הלוואה ואם פרע כסדרו שיציין בצורה חיובית שהוא פרע כסדרו.

ליאור אלעזרי: זה רק מידע חיובי.

רוני נויבאור: זה נכון, אבל זה לא תואם למבנה החקיקתי.

רוני נויבאור: המשמעות היא שאם הוא לא פרע כסדרו, אז הוא לא יוכל להצהיר לך שהוא לא פרע כסדרו.

ליאור אלעזרי: זאת כבר הסקת מסקנות שלך.

ניר גרסון: איך ישכללו נתון כזה?

ליאור אלעזרי: זאת בעיה של מי שעורך את הדירוג.

ליאור אלעזרי: כשיחליטו מה הנתונים, נושיב סטטיסטיקאים.

רוני נויבאור: אנחנו לא שם.

רוני נויבאור: בעיקרון, מבחינתנו המידע השלילי הוא מידע מוגבל.

רוני נויבאור: אנחנו לא שם.

דן אבנון: אנחנו לא מבקשים להפוך את זה למידע שלילי.

רפי רוס: לא, אתם רק מקבלים את המידע.

רפי רוס: אתם כבר לא צריכים להפוך אותו.

רפי רוס: אם אני מעמיד הלוואה שלא נפרע כסדרו אז אתה יודע ישר.

רפי רוס: הדירוג עולה סיכון מ-1 ל-10.

דן אבנון: אני יודע שהוא לא במסגרת המידע שלי, אני לא קיבלתי התראות על זה.

רפי רוס: בשביל זה נתנו 60 יום כי נתנו ללקוח להסדיר את זה.

דן אבנון: אז אני יודע שהוא לא במידע שלילי, אני יודע שאנחנו נמצאים באיזו תקופת ביניים.

דן אבנון: אנחנו מדברים על סטטיסטיקה, אפשר יהיה לשכלל את זה.

דן אבנון: אבל, המידע החיובי, כיצד הוא נולד?

דן אבנון: אמרנו שברגע שיש מידע שהגיע על אדם, בואו נאזן את זה עם מידע חיובי.

ליאור אלעזרי: בוא נלך אם מישהו מבקש התראה.

ליאור אלעזרי: נתן הלוואה, עברה חצי שנה, נפרע כסדרו.

ליאור אלעזרי: עכשיו פתאום הוא מפסיק לפרוע כסדרו.

ליאור אלעזרי: מה קורה למידע?

ליאור אלעזרי: צריך למחוק אותו?

ליאור אלעזרי: אתם יודעים שאני צריך לתת התראה למי שרוצה התראות על שינויים, נכון?

ליאור אלעזרי: אז פתאום הוא רואה שנמחק המידע.

ליאור אלעזרי: הוא כבר יודע שהוא הפסיק כסדרו.

ליאור אלעזרי: יש בעיה בסעיף הזה שהוא גם לא משרת את המתבונן והוא גם משאיר אזורים אפורים על הלוואה שאף אחד לא יודע עליה.

ליאור אלעזרי: אני גם תוהה מה התכוון כאן המחוקק או מי שקובע את התקנות.

ליאור אלעזרי: אני אומר, צריך לתת את המידע הזה לפחות ברמה שהבנקים מדווחים.

ליאור אלעזרי: נתנו הודעה, אני רוצה לדעת.

לאה ורון: מה אתה מבקש שיתווסף לתקנה?

ליאור אלעזרי: שגם יופיע על עצם מתן ההלוואה וגם יופיע אם כסדרו או לא.

רפי רוס: זה מידע שלילי.

קריאה: הגדרה של הלוואה תהיה הגדרה של הלוואה כפי שהיא מופיעה כאן.

קריאה: הסייג שהלקוח פרע את ההלוואה כסדרה, זה ירד כהגדרה נפרדת.

קריאה: אז יהיה לנו מידע על ההלוואה ויהיה לנו מידע אם ההלוואה נפרעת כסדרה או לא.

ליאור אלעזרי: אני אומר שאני אקבל אותו כך או כך.

כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא תקנה 14.

כרמל שאמה-הכהן: תקנה 13 לא הוכרעה.

אסף תכלת: "תיקון תקנה 26. 14.

אסף תכלת: בתקנה 26 לתקנות העיקריות - (1) בתקנת משנה (א) ,במקום "התאגידים הבנקאיים" יבוא "מקורות הנתונים החיוביים"; (2) בתקנת משנה (ב), במקום "מתאגיד בנקאי" יבוא "ממקור נתונים חיוביים";" (3) בתקנת משנה (ג) , במקום "לתאגיד בנקאי" יבוא "למקור נתונים חיוביים;" (4) בתקנת משנה (ד) במקום "תאגיד בנקאי" יבוא "מקור נתונים חיוביים".

אסף תכלת: שוב, כאן זה נובע משינוי ההגדרות שביצענו קודם.

אסף תכלת: אנחנו רוצים ליישר קו.

כרמל שאמה-הכהן: אין הערות.

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה.

אסף תכלת: "תיקון תקנה 29 בתקנה 29 לתקנות העיקריות, במקום "למקור מידע" יבוא "למקור נתונים חיוביים".

אסף תכלת: "תיקון תקנה 38 בתקנה 38(א) ו-(ב) לתקנות העיקריות, במקום "תאגיד בנקאי" יבוא "מקור נתונים חיוביים ".

אסף תכלת: "תיקון תקנה 39 בתקנה 39 לתקנות העיקריות, במקום "תאגיד בנקאי" יבוא "מקור נתונים חיוביים".

אסף תכלת: "תיקון תקנה 40 בתקנה 40 לתקנות העיקריות, במקום "תאגיד בנקאי" יבוא "מקור נתונים חיוביים".

אסף תכלת: "תיקון תקנה 41 19.

אסף תכלת: בתקנה 41 לתקנות העיקריות, בהגדרה "סוג מקור מידע", אחרי פסקה (7) יבוא: " (8) מקור נתונים חיוביים".

אסף תכלת: "

כרמל שאמה-הכהן: יש הערות?

אוהד מימון: אדוני, בישיבה הקודמת נאמר על-ידי משרד המשפטים שתוקפם של התקנות יהיה מכאן להבא.

אוהד מימון: ישנו תיקון לסעיף 38(א) כי כתוב כאן "ובלבד שאשראי לא ניתן ללקוח לפני מועד כניסת החוק לתוקף".

אוהד מימון: אני מניח שלאחר התיקון אנחנו לא נידרש לתת מידע 5 שנים אחורה על הלוואות.

אוהד מימון: אני חושב שזה מה שנאמר בפעם שעברה ואני מציע שיינתן לזה ביטוי בתקנות.

אתי בנדלר: עכשיו אנחנו שומעים שנמצא הצדיק שבא וביקש מיוזמתו לתת כתב הסכמה לאיסוף מידע חיובי לגביו.

אתי בנדלר: אבל הוא ידע מה ייכלל במידע החיובי לגביו ומהם המקורות שייכללו.

אתי בנדלר: עכשיו, כשמוסיפים מקורות נוספים שלא היו כלולים קודם, אני לא חושבת שניתן להסתמך על כתבי ההסכמה שניתנו מתוך ידיעה מאיזה מקורות אוספים, מהם מקורות המידע.

אתי בנדלר: לכן לא ניתן להחיל.

אתי בנדלר: התקנה הזאת המתוקנת צריכה לחול רק על כתבי הסכמה שניתנים מתחילת החוק המתקן ואילך.

ניר גרסון: אם כל-כך מעט ביקשו אז ממילא אין בעיה.

אתי בנדלר: כן, אבל חייבים להבהיר את זה.

אתי בנדלר: מקובל עליכם?

אסף תכלת: כן.

אתי בנדלר: אדוני, אני הצעתי שתיקבע הוראת מעבר לגבי כתבי הסכמה שניתנו לפני הרחבת ההגדרה של מקור מידע חיובי.

אתי בנדלר: זאת אומרת, שהוסיפו בנוסף לתאגידים הבנקאיים גם חברות אשראי.

אתי בנדלר: אני מניחה שכרגע מדובר רק על חברות אשראי, כך שהתקנה המתוקנת תחול רק לגבי כתבי הסכמה שיינתנו מיום תחילת החוק ואילך.

אסף תכלת: אוהד, תקן אותי אם אני טועה.

אסף תכלת: נדמה לי שהכוונה של אוהד היתה לסעיף 38א.

אתי בנדלר: גם בסעיף 38 נצטרך לעשות את זה.

אוהד מימון: ברור שהמועד שצריכים למסור את המידע הוא מכאן ולהבא.

כרמל שאמה-הכהן: הערות נוספות?

ליאור אלעזרי: לא כל-כך הבנתי.

ליאור אלעזרי: אותם שלושה-ארבעה שביקשו שנמסור עליהם מידע חיובי, לגביהם לא נוכל לתת את המידע אחורה?

ליאור אלעזרי: זה המשמעות של מה שאמרתם.

ליאור אלעזרי: רוב כרטיסי האשראי לא ימסרו אחורה.

אסף תכלת: בלי כתב הסכמה נפרד.

אסף תכלת: זה מה שאמרה היועצת המשפטית.

אתי בנדלר: אני מדברת כרגע על איסוף בהסכמה, נכון?

אתי בנדלר: תקנה 29 מדברת על הסכמה בלא סייג.

אתי בנדלר: "לקוח שנתן הודעת הסכמה כאמור בתקנה 27, יימסרו לגביו כל הנתונים החיוביים המצויים אצל בעל רישיון שירות נתוני אשראי".

אתי בנדלר: זאת תקנה 29, נכון?

אתי בנדלר: אני נתתי כתב הסכמה כי ידעתי שימסרו רק מידע שיש לגבי בתאגידים בנקאיים.

אתי בנדלר: מרגע שמרחיבים את המקורות שמהם נאסף מידע חיובי לגבי, לא יתכן שכתב ההסכמה שנתתי קודם יתפוס.

אתי בנדלר: זה דבר ראשון.

אתי בנדלר: כשנגיע לתקנה 38 נדבר על מה טעון תיקון בתקנה 38.

ליאור אלעזרי: נהיה אמורים לפנות אליהם ולבקש את הסכמתם?

אתי בנדלר: סליחה?

ליאור אלעזר: אבל הפנייה היא באמצעות משרד המשפטים.

ליאור אלעזר: נגיד שיש שני בעלי רישיון.

ליאור אלעזר: לא יתכן שאני אפנה אליהם ואגיד להם: תנו לי את הסכמתכם.

ליאור אלעזר: אחד יסכים לתת לי והשני ולא יסכים לתת לי.

ליאור אלעזר: אז המידע שלי יהיה שונה משלו?

ניר גרסון: כן.

ניר גרסון: איך המנגנון היום?

ליאור אלעזרי: אני קיבלתי את זה ממשרד המשפטים.

ניר גרסון: לא, אבל אפשר לפנות ישירות אליכם.

ניר גרסון: זה לא אמור להיות שונה מהמנגנון של היום.

ניר גרסון: כמו שעד היום לקוח שמתעקש - - -

ליאור אלעזרי: אם הפנייה היתה דרך משרד המשפטים, משרד המשפטים יפנה עכשיו ויאמר לו: במחילה מכבודך תחתום על הסכמתם?

הילה בן חיים: אמרת בעצמך שמדובר בבודדים.

ליאור אלעזרי: אבל מה אני אעשה אם יש אחד שהוא לא מסכים.

דן אבנון: ליאור, אז אי-אפשר יהיה לאסוף אחורה.

דן אבנון: זה דיון על שלושה אנשים.

ליאור אלעזרי: שלושת האנשים האלה יעלו לי חודשיים פיתוח, זאת הבעיה.

ניר גרסון: כאשר אתה מקבל פנייה לנתונים חיוביים, אתה צריך להעביר אותה לרשם.

ניר גרסון: זה החוק של היום.

ליאור אלעזרי: נכון וזה אחיד.

ליאור אלעזרי: אין דבר כזה שאצלך יש נתונים ואצלי אין.

רני נויבאור: לא הבנו.

רני נויבאור: מהותית ומשפטית זה בסדר.

רני נויבאור: בסופו של דבר הוא נתן הסכמה על-מנת שיעבירו את המידע מהתאגידים הבנקאיים שהיו קיימים עד עכשיו.

רני נויבאור: המשמעות היא שהוא מידע שלילי, גם ככה זה לא רלוונטי כי הרלוונטי זה המידע החיובי.

רני נויבאור: אז אם יש לו מידע חיובי ומנפיקים זה רק מוסיף.

רני נויבאור: אם יש מידע שלילי, גם ככה זה לא הנושא.

רני נויבאור: לכן אני מנסה להבין מה בדיוק העוקץ של ההערה.

רני נויבאור: משפטית אני מבינה וזה בסדר ואני מבינה שזה מעט אנשים.

רני נויבאור: האם באיזו סיטואציה זה גם יכול לפגוע בו או שבעצם אני רק עוזרת לו כי אני נותנת לו גם את המידע החיובי של המנפיקים.

אתי בנדלר: תמיד החברות יכולות לפנות אל אותו אדם ולתת כתב הסכמה מעודכן.

רני נויבאור: אבל במה את עוזרת לו?

ניר גרסון: לפי תקנה 27 לקוח יכול לפנות או אליך או לרשם.

דן אבנון: אבל אם הוא פונה לבעל רישיון, בעל הרישיון מעביר את הפנייה למשרד המשפטים.

ליאור אלעזרי: הוא פנה אלי ואני העברתי למשרד המשפטים.

ליאור אלעזרי: מאותו רגע כולם חייבים.

אתי בנדלר: אני חושבת שבכל מקרה צריכים לתת לאדם את האפשרות.

אתי בנדלר: אני מסכימה שתמסור את הפרטים כשיש לי חשבון בנק אחד.

אתי בנדלר: יש לי 5 כרטיסי אשראי בשלוש חברות שונות, זה היקף שונה של מידע.

אתי בנדלר: אם אדם מתנדב שיאספו עליו את המידע, יכול להיות שהוא מסכים לזה שיאספו עליו מידע מוגבל לגבי מה שקורה אצלו בבנק ולא את כל הפעילות עם חברות האשראי.

ליאור אלעזרי: אנחנו נפנה אליו ואם הוא לא יסכים לחתום אנחנו נפסיק להציג את המידע החיובי.

ליאור אלעזרי: אני אפנה אליו והוא יגיד שהוא לא רוצה לחתום.

אתי בנדלר: אז תן רק את המידע שיש לגבי תאגידים בנקאיים, מה הבעיה?

ליאור אלעזרי: בשביל שלושת האנשים האלה אני צריך לפתח מערכת שמבדילה אם חתם או לא.

ליאור אלעזרי: איך אני יכול לעשות את זה.

ניר גרסון: שיכניס הוראת מעבר שמי שלא מסכים תוך 30 יום - - -

אתי בנדלר: הוראת מעבר?

אתי בנדלר: בסדר, תנסחו את זה לישיבה הבאה.

אתי בנדלר: משרד המשפטים יעביר לישיבה הבא נוסח מוצע להוראת מעבר.

אתי בנדלר: היו"ר כרמל שאמה: אין הערות לגבי 15 עד 19?

אתי בנדלר: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מאשרים את סעיפים 15 עד 19.

אתי בנדלר: בכפוף להוראת מעבר שהם יציגו בישיבה הבאה.

אוהד מימון: גברתי, הוראת המעבר תכלול גם את מה שאמרנו לגבי תקנה 38?

אוהד מימון: אני חושב שזה מוסכם, אסף?

אסף תכלת: לגבי ההלוואות הקודמות?

אוהד מימון: כן, שזה יחול קדימה.

ליאור אלעזרי: למה?

אוהד מימון: כי זה נאמר בפעם הקודמת וזה הוסכם.

אסף תכלת: כמובן שתחולת החוק היא מעתה והלאה אבל במידה והלקוח מסכים מחדש אחרי שהשינוי בתקנות גם על הלוואות שתלויות ועומדות לו - - -

אוהד מימון: אני אענה את מה שחברי מדירוג האשראי ענה.

אוהד מימון: זה פיתוח אדיר.

אוהד מימון: אנחנו העברנו אליכם עלויות ואני חושב שעשינו בזה את מה שביקשתם.

אוהד מימון: התמחור היה מכאן ולהבא.

אוהד מימון: יש הבדל ללכת 5 שנים אחורה ולהוציא היסטוריה על הלוואות.

אוהד מימון: זה הבדל משמעותי.

אוהד מימון: אני מתפלא מכיוון שיש פה הצהרה.

אוהד מימון: במקרה הבנתי לפה את הפרוטוקול מהישיבה הקודמת ונאמרו הדברים האלה ברחל בתך הקטנה.

רפי רוס: החוק נכנס לתוקף, זה היה מאותו יום.

רפי רוס: ב-1.8 התחלנו לצבור את כל ההלוואות ואת כל המידע החיובי.

רני נויבאור: יש הבדל בין מועד כניסת החוק לתוקף למועד כניסת התקנות לתוקף.

רפי רוס: חוק שירות נתוני אשראי החל לעבוד ב-1.8.2004.

רפי רוס: משם התחלנו לבנות את המערכת על מנת שתאסוף.

רני נויבאור: אני רוצה להבין מה אתם מבקשים.

רני נויבאור: אתם מבקשים שאשראים שניתנו בעבר ועדיין נפרעים, לא יהיו בתקנות.

אתי בנדלר: לא, כן יהיו.

אוהד מימון: מה שבעיצומו ונפרע בוודאי שיהיו מידע.

אוהד מימון: אני ביקשתי שמה שהיה ונגמר, אני לא אתן היסטוריה.

אוהד מימון: אין חזרה רטרואקטיבית.

אוהד מימון: אגב, אני מזכיר את ההערה של היועצת המשפטית בדיון שעברה שאמרה שהיא סבורה שאין צורך ללכת רטרואקטיבית ממילא בתיקונים האלה.

אוהד מימון: אין פה מקום ללכת רטרואקטיבית.

אוהד מימון: הדברים האלה דוברו לא פעם.

אסף תכלת: ככל שמדובר על הלוואה שנגמרה, באמת אין מקום ללכת אחורה.

אתי בנדלר: נכון, אני מסכימה עם זה.

אתי בנדלר: על כמה מקרים אנחנו מדברים, על הלוואות שניתנו בעבר ונפרעו.

ליאור אלעזרי: זה חוסך סכומים מהותיים בפיתוח?

אוהד מימון: מהותיים, מהותיים.

אוהד מימון: אגב, בוודאי בהיקפים שאתה מדבר עליהם.

ליאור אלעזרי: שיהיה רשום בפרוטוקול שחסכנו להם סכומים מהותיים.

אוהד מימון: הכול בסדר.

אוהד מימון: אנחנו מסרנו כבר את התמחור שהוא מתבסס על זה - - -

אתי בנדלר: אדוני אישר את כל התקנות עד תקנה 19 כולל.

אסף תכלת: תקנה 20 באה לתקן את תקנה 43 שדנה בדוח האשראי.

אסף תכלת: אנחנו נקריא אותה ואז הסביר את השינויים.

אסף תכלת: "תיקון תקנה 43 20.

אסף תכלת: בתקנה 43 לתקנות העיקריות - (1) בתקנת משנה (ב) - (א) בפסקה (2) אחרי "בפרק ב'" יבוא "למעט מספר התיק", ובמקום הסיפה המתחילה במילים ,ובלבד שהצטברו אצלו נתונים", יבוא "ובלבד שאם היתה רמת החוב מתחת ל- 3,000 שקלים חדשים, יימסר המידע בדו"ח האשראי רק אם היה מידע שלילי נוסף על הלקוח הניתן למסירה".

אסף תכלת: ;" (ב) בפסקה (3), בסופה יבוא " ובלבד שחלפו 60 ימים מיום קבלתם;

אסף תכלת: אולם היה מקבל דו"ח האשראי נותן אשראי, ימסרו הנתונים כאמור אם חלפו 3 ימים מיום קבלתם.

אסף תכלת: (ג) בפסקה (4), הסיפה החל במילים "ובלבד שהצטברו" - תימחק; (ד) בפסקה (6), במקום הסיפה החל במילים "ובלבד שהצטברו אצלו נתונים" יבוא "ובלבד שאם הייתה רמת החוב מתחת ל- 3000 שקלים חדשים, יימסר המידע בדו"ח האשראי רק אם היה מידע שלילי נוסף על הלקוח הניתן למסירה "; (2) אחרי תקנת משנה (ב) יבוא: "(ב1) היה המידע שברשות בעל רישיון מידע כאמור בתקנת משנה (ב) (1), (3), (4), (5) ו- (7), ימסור אותו בעל רישיון בדו"ח האשראי כאמור בתקנת משנה (א), גם אם אין מידע שלילי נוסף על הלקוח הניתן למסירה;" (3) בתקנת משנה (ג), במקום "מתאגיד בנקאי" יבוא "ממקור נתונים חיוביים".

אסף תכלת: " כאמור, התיקונים שנעשו פה הם במסגרת המאמץ שלנו לבטל מגבלות ולהוריד חסמים על הנתונים שבעלי הרישיונות רשאים לכלול בדוח האשראי שניתן.

אסף תכלת: בעבר, במסגרת התיקון נתנו להם כל מיני מגבלות מתוך רצון ליצור איזון בין הרצון לכלול כמה שיותר נתונים לבין הרצון שהמידע יהיה רלוונטי מדויק.

אסף תכלת: נוצרה נקודת איזון מסוימת וכיום, כיוון שהבנו שהנקודה הזאת כנראה היתה יותר מידי מוטה לכיוון אחד, אנחנו רוצים לאזן אותה קצת יותר.

אסף תכלת: לכן אנחנו הסרנו חלק מהמגבלות ואנחנו הצבנו במקומן מגבלות אחרות כפי שאני מפרט עכשיו.

אסף תכלת: לגבי תקנת משנה (ב2) מדובר על מידע שניתן בלשכות הוצאה לפועל.

אסף תכלת: עד עכשיו, לפני התיקון, הפרטים שניתן היה להעביר היו מותנים בכך שהצטברו בלשכת ההוצאה לפועל נתונים לגבי תיקי פסקי דין על 3 תיקים לפחות ובתיקי שטרות על 5 תיקים לפחות.

אסף תכלת: זאת מגבלה שלדע

אסף תכלת: תנו היתה חזקה מידי ובעצם גרמה לכך שאנשים שהיו הולכים עם תיקי הוצאה לפועל פתוחים ועומדים, בעצם יכולים להמשיך ללא חשש שיימסר עליהם מידע שלילי.

אסף תכלת: לכן אנחנו מבקשים לאפשר לבעלי הרישיון למסור מידע ללא הגבלות שהזכרתי, אולם, אם היתה רמת החוב מתחת ל-3,000 שקלים חדשים, אנחנו רוצים להתנות את מסירת המידע רק בקיום מידע שלילי נוסף שניתן למסירה.

אסף תכלת: בצורה כזאת ליצור איזון חדש ולמנוע הכתמת שמו של אדם בגלל חוב פעוט שבשבילו נפתח תיק בהוצאה לפועל.

אתי בנדלר: לגבי תקנת משנה ד', המבקשת לתקן את פסקה 6.

אתי בנדלר: אני מזכירה - - -

אסף תכלת: אני אסביר לגבי כל הסעיפים.

אסף תכלת: לגבי פסקה (ב3) לגבי נתונים מבנק ישראל.

אסף תכלת: כזכור, אנחנו הורדנו בהתחלה, במסגרת התיקון, את מגבלת 60 הימים למסירת הנתונים מבנק ישראל לגבי לקוחות מוגבלים או מוגבלים חמורים שבעבר נמסרו בתוך 60 יום בעוד שלבנקים הם נמסרו בתוך 3 ימים, לפי הוראת בנק ישראל.

אסף תכלת: אנחנו בעצם הורדנו את אותם 60 יום ל-3 ימים.

אסף תכלת: לכן בעל רישיון יקבל אותם באותו מועד כמו הבנקים.

אסף תכלת: עכשיו אנחנו מדברים בתקנה הזאת מתי הוא יוכל לכלול את הנתונים האלה בדוח האשראי שהוא נותן.

אסף תכלת: כאן, מתוך מטרה לצמצם את מטרת המסירה, אנחנו השארנו למעשה את מגבלת ה-60 יום בהכללת הפרטים בדוח, למעט מצב שבו מי שמבקש את דוח האשראי הוא נותן אשראי, כהגדרתו בתקנות, ואז, למעשה, הנתונים האלה נמסרים בתוך 3 ימים.

אסף תכלת: לגבי תקנת משנה 4, כאמור היתה הגבלה לגבי סירוב שיקים.

אסף תכלת: היה תנאי של הצטברות של שתי התראות לפחות שנשלחו ללקוח למשך תקופה שאינה עולה על 12 חודשים.

אסף תכלת: אנחנו מבקשים לבטל את המגבלה הזאת.

אסף תכלת: לגבי פסקה 6, לגבי מידע ממקור מוסמך.

אסף תכלת: כאמור, כיום יש את הדרישה של הצטברות על 3 חובות שונים ממקורות מוסמכים.

אסף תכלת: אנחנו מבקשים לבטל את המגבלה הזאת.

אסף תכלת: שוב, על-מנת ליצור איזון מחדש בדומה לתקנת משנה 2, אנחנו אומרים שאם רמת החוב היתה מתחת ל-3,000 שקלים.

אסף תכלת: יימסר המידע אך ורק אם היה מידע שלילי נוסף שניתן למסירה ללקוח.

אסף תכלת: לגבי סעיף (ב1), כדי לא להפוך את הדרישה ביחס לחוב בסך 3,000 שקלים לדרישה שבעצם יוצרת מכשלה לגבי כל הסעיפים, אנחנו מבקשים להבהיר שסעיפים (ב1), (ב3), (ב4), (ב5) ו-(ב7), אם יתקבל מידע לפי אותם סעיפים, ניתן למסור את המידע בקשר אליהם ללא קשר לגובה החוב בגינו נוצר המידע או לקיומו של מידע על חוב נוסף.

אסף תכלת: לגבי תקנת משנה ג', שוב מדובר פה על תיקון שהוא תיקון טכני במהותי, שנובע מתיקון ההגדרה של תאגיד בנקאי למקור נתונים חיוביים.

אתי בנדלר: אני מוטרדת בעיקר מהתיקון המוצע לפסקה 6.

אתי בנדלר: זה בהמשך להערות שהערתי בתחילת הישיבה כאשר מדובר בנתונים ממקור מוסמך, שאלה כאמור חברות מסחריות.

אתי בנדלר: כאן מדובר על "ובלבד שאם היתה רמת החוב מתחת ל-3,000 שקלים".

אתי בנדלר: זאת אומרת שאנחנו דיברנו מ-1,000 ואילך, בהתאם לתיקון שאושר היום בוועדה, "יימסר המידע בדוח האשראי רק אם היה מידע שלילי נוסף על הלקוח הניתן למסירה".

אתי בנדלר: מידע שלילי נוסף זה חוב, עלול להיות חוב של חברה מסחרית אחרת או אף אותה חברה מסחרית.

אתי בנדלר: הנושא הזה עלה גם בדיונים שנעשו מחוץ לישיבות הוועדה וגם במהלך הישיבות.

אתי בנדלר: הוא עלה לדיון ואני רוצה לקרוא מדבריו של עורך דין דרור שטרום שהכין את הרקע לתקנות המוצעות על-ידי הממשלה.

אתי בנדלר: כך הוא אמר בישיבה שנערכה ב-22.12.2009: "לגבי מקורות מוסמכים.

אתי בנדלר: אני מודע לנקודה שהעלתה כאן היועצת המשפטית שסבורה, יתכן שבצדק, שלהסתמך על דיווח בודד של מקורות מוסמכים זה מרחיק לכת.

אתי בנדלר: לכן נדמה לי שכבר הגינו את הפשרה.

אתי בנדלר: סברנו שכדאי שיהיו שני דיווחים ולהעלות את הסכום כך שיהיה ריאלי יותר.

אתי בנדלר: דיברנו על מעבר מ-3,000 שקלים ל-10,000 שקלים.

אתי בנדלר: זה יהיה כמובן כפוף להערות שייאמרו כאן מסביב לשולחן".

אתי בנדלר: ובכן, לפחות מסביב לשולחן הוועדה הוצהר שמדברים על כך שמדברים על סכום של 10,000 שקלים משני מקורות.

אתי בנדלר: כאן מדובר, כביכול, מידע שלילי נוסף אבל הוא יכול להיות גם מאותו מקור ועל 3,000 שקלים.

אתי בנדלר: בנושא הזה לא היתה שום הצעה לתיקון.

אתי בנדלר: אני מזכירה שיכול להיות שזה כל המידע השלילי שיש על אדם.

אתי בנדלר: השאלה, איפה אתם עומדים בעניין הזה?

אתי בנדלר: עם הוצאה לפועל יש לי פחות בעיה כי כאן כבר ננקטו הליכים לגביית החוב.

רני נויבאור: אני מסכימה עם רוח הדברים והסכמנו גם שצריך שני מקורות.

רני נויבאור: אני מבינה שהנושא לדיון הוא האם זה צריך להיות משני מקורות מידע נפרדים.

אתי בנדלר: כן.

רני נויבאור: מבחינתי זה משהו שאפשר לשקול.

רני נויבאור: אבל, האם אני צריכה להגיע לחוב של 10,000 שקלים מול כל אחד מהם?

אתי בנדלר: לא, שניהם במצטבר.

אתי בנדלר: אם יש לאדם חוב של 10,000 שקלים משני מקורות שונים, אני מניחה שהוא בבעיה מבחינת יכולת הפירעון שלו.

רני נויבאור: זה אולי נראה כמו סחר מכר אבל אני רוצה לשאול.

רני נויבאור: אם מבחינת הוועדה יש שני מקורות נפרדים?

רני נויבאור: דהיינו, לצורך העניין, חברת הגיחון והמשביר לצרכן החדש.

רני נויבאור: האם זה בסדר מבחינתך שזה יהיה במצטבר לגבי שניהם.

רני נויבאור: לי אין בעיה עם שני מקורות שונים כי מבחינתי אני אומרת שזה אותו שיקול שאמרתם קודם, שמפחיד אתכם שזה יהיה מקור אחד.

רני נויבאור: לצורך העניין, יש לי סכסוך עם "הוט" ולא על-פי "הוט" יקום ייפול הדבר.

רני נויבאור: זה בסדר.

רני נויבאור: אני חוששת שאם יש לי 9,000 שקלים באחד ו-1,000 שקלים באחד, זה נראה לי לא חותר למטרה שאת חותרת אליה כי 9,000 באחד זה יכול להיות באמת "הוט" שאני בסכסוך איתה ו-1,000 זה המשביר לצרכן ששם אני חייבת להם 1,000 שקלים מטעות טכנית.

רני נויבאור: האם מבחינתך זה היה בסדר שזה יהיה 5,000 ואז זה אומר שהחוב יותר משמעותי?

אתי בנדלר: את מתכוונת לשני מקורות שכל אחד - - -

רני נויבאור: לא הייתי מצרפת אותם יחד כי יכולה להיות סיטואציה שמול אחד אני חייבת מעט ומול אחד אני בסכסוך ואני חייבת הרבה.

אתי בנדלר: אני לא מבינה את ההצעה.

רני נויבאור: להגדיר שני מקורות נפרדים ולהרים את הגובה של הסכום, נניח ל-5,000.

אתי בנדלר: אני חשבתי 10,000 יחד.

ליאור אלעזרי: אלה סכומים מאוד גבוהים.

ליאור אלעזרי: קודם כל, התפישה שלנו שאומרת:

ליאור אלעזרי: למה יתלכלך שמו של אדם רק בגלל שיש לו חוסר הבנה עם חברת סלולאר.

רפי רוס: רק בשביל לא להיכנס לחוק הוא ייאלץ לשלם להם אז הם ירוויחו מזה.

ליאור אלעזרי: זה נובע מהמצב הנוכחי שאנחנו נמצאים בו היום שיחסית אחוז קטן יחסית מהאוכלוסייה יש עליו מידע.

ליאור אלעזרי: לכן פחות מבדילים.

ליאור אלעזרי: אתה לא נקי במידע הצרכני, אז בוא תעבור לאיזה דרך ייסורים אחרת ואנחנו נחליט אם לאשר לך אשראי או כל דבר אחר.

ליאור אלעזרי: באמת, הרוב יש להם, ואפילו מודלים מפותחים.

ליאור אלעזרי: אם אין לך מידע תמשיך במודל, אם יש לך מידע, לך לאיזה תהליך ידני.

ליאור אלעזרי: אם יהיה הרבה יותר מידע לא כך יהיה המצב.

ליאור אלעזרי: אם לצורך העניין נכניס לתקנות מידע ממקור אחד מעל 10,000 אז אולי יהיו הרבה אנשים שיש להם ולא יתייחסו לזה כמשהו נורא.

ליאור אלעזרי: אם אנחנו כבר מדברים על שני מקורות, אני חושב שאם הוא חייב לשתי חברות סלולאר ולכל חברה הוא חייב 3,000 שקלים, אני לא רוצה להיות חברת הסלולאר השלישית.

ליאור אלעזרי: הוא חייב לשתיים ועכשיו הוא בא לשלישית והם לא ידעו.

רני נויבאור: יש לכם קושי עם מקורות מידע נפרדים?

רני נויבאור: שזה לא חוב שלי לחברה אחת.

רני נויבאור: אתי, 3,000 שקלים.

אתי בנדלר: שלכל אחד מהם יש לפחות 3,000.

אתי בנדלר: זאת אומרת, אתם מדברים על לפחות 6,000 שקלים.

אסף תכלת: נאמר פה שאנשים ישלמו אך ורק שלא יתלכלך שמם וזאת דווקא תוצאה חיובית.

דן אבנון: תקנה 3 יוצרת לנו יצור חדש בחוק.

דן אבנון: זה אומר שהדוח לא יהיה זהה.

דן אבנון: יהיה לנו דוח אחד למי שמעמיד אשראי ודוח אחר למי שאינו מעמיד אשראי.

דן אבנון: זה גם יוצר בעיות תפעוליות ולדעתי זה גם לא נכון.

דן אבנון: אנחנו מדברים על נתונים מבנק ישראל.

דן אבנון: אלה הנתונים האמינים ביותר שקיימים.

דן אבנון: אנחנו מדברים על מישהו שצבר כבר, הוא כבר מוגדר כמוגבל או כמוגבל חמור, כאשר יש גוף אחד שזכאי לקבל, כי הוא מעמיד אשראי.

דן אבנון: אם זה, למשל, גוף שרוצה למכור לו מטבח בתשלומים, אז הוא לא יהיה זכאי לקבל את זה?

דן אבנון: מה ההגדרה של מקבל דוח האשראי, נותן אשראי?

דן אבנון: מכר בתשלומים?

אסף תכלת: ההגדרה כרגע של נותן אשראי כוללת: בנקים, גופים מוסדיים וכרטיסי חיוב כאשר אנחנו מבקשים להוריד את ההגדרה של גופים מוסדיים.

דן אבנון: ומי שמוכר לו נכס בתשלומים?

ליאור אלעזרי: חברת אשראי חוץ בנקאית לא נותנת אשראי.

אסף תכלת: נכון.

ליאור אלעזרי: לא מדובר על חברות כרטיסי אשראי.

ליאור אלעזרי: אז הם מתחרים בבנקים כי כולנו רוצים שיתחרו בבנקים בחוק כרטיסי אשראי.

ליאור אלעזרי: אז הם יגידו אחרי 60 יום והבנקים וחברות כרטיסי האשראי ידעו אחרי 3 ימים.

אתי בנדלר: חברות כרטיסי האשראי כן בפנים.

דן אבנון: זה אחד האבסורדים של החוק מפני שמי שהיה הולך ומבקש דוח אשראי, היה מקבל מידע נקי על אדם, דוח נקי.

דן אבנון: אבל מי שהיה שנכנס לאינטרנט ומסתכל בפרטים של בנק ישראל היה רואה שאותו אדם הוא מוגבל או מוגבל חמור.

דן אבנון: היום קצת שינו את כל ההתייחסות אבל עדיין קיים מידע של בנק ישראל.

דן אבנון: אין ספק שהמידע הזה אמין.

דן אבנון: האדם הזה כבר הוגדר כמוגבל או כמוגבל חמור ואנחנו לא צריכים להודיע על זה.

ליאור אלעזרי: יש לו 57 יום לרוץ ל"כלל" או לחברה אחרת שנותנת אשראי כדי לקחת אשראי.

ליאור אלעזרי: למחרת היום, כשהוא מוגבל, אם יש לו עוד חובות והוא רוצה "להתגלגל", הוא רץ לחברת אשראי חוץ בנקאי.

אסף תכלת: לגבי ההערה שלך, אני חושב שאין לנו בעיה מהותית להמיר את המילים "היה מקבל דוח האשראי נותן אשראי" אלא "היה מקבל דוח האשראי מבקש אותו לצורך מתן אשראי לפי סעיף 28(1) לחוק" ואז זה מכניס את אותן חברות הלוואות חוץ בנקאיות שאתה מדבר עליהן.

דן אבנון: למה להגביל את זה?

דן אבנון: זאת קטגוריה מאוד מצומצמת של מי שרשאי - - -

אסף תכלת: מכיוון שמגבלת 60 הימים נוצרה מלכתחילה, לצורך נקודת איזון, כדי למנוע את האפשרות לפגיעה בשמו של אדם כאשר הדבר איננו הכרחי.

אסף תכלת: לכן באו טענות, שכאשר מדובר בנושא של מתן אשראי יש יתרון מובנה לבנקים מאחר והם מקבלים את זה בתוך 3 ימים.

אסף תכלת: לכן אמרנו שמגרש המשחקים הזה, שהוא מגרש המשחקים העיקרי לצורך העניין, אנחנו משווים.

דן אבנון: איך אתה תרגיש שאתה תרצה להשכיר דירה והשוכר שלך הוא חייב מוגבל אמצעים.

דן אבנון: אתה הולך וטורח ומקבל דוח נקי עליו אבל אחר-כך התברר לך שהוא בעצם מוגבל אמצעים.

דן אבנון: אם היית מסתכל באינטרנט לפי מספר תעודת הזהות שלו היית יכול לאתר את זה שהוא מוגבל אמצעים.

דן אבנון: לך לא מסרו את המידע ואתה התקשרת איתו ונתת לו להיכנס לבית שלך, לשכור אותו ועכשיו לך תרדוף אותו.

דן אבנון: מי שרשאי לקבל את הדוח זאת רשימה מוגבלת של אנשים שקבועה בדוח.

דן אבנון: להם ניתן דוח אחיד.

ליאור אלעזרי: בוא נדבר על חברת סלולאר.

ליאור אלעזרי: היא נותנת לו מכשיר ב-36 תשלומים.

ליאור אלעזרי: זה אשראי?

ליאור אלעזרי: היא מזמינה עליו דוח?

ליאור אלעזרי: אז היא כן תקבל?

ליאור אלעזרי: אז מי כבר לא יקבל?

ליאור אלעזרי: אני אומר שנשווה את זה למצב של הבנקים.

ליאור אלעזרי: למה לבנקים צריך להיות כאן איזה יתרון?

ליאור אלעזרי: או שישנו שהבנקים יקבלו אחרי 60 יום, שבנק ישראל יחזיק את זה ואחרי 60 יום ימסור את המידע לכולם, מה שלא נכון לדעתי, או שכולם יקבלו אחרי 3 ימים.

אסף תכלת: לנו אין בעיה עם זה.

אתי בנדלר: מה התיקונים שאתם מבקשים בסופו של דבר?

אתי בנדלר: לגבי פסקה 3 אתם מציעים תיקונים?

אסף תכלת: בעצם כל הפרטים שהוא קיבל מבנק ישראל לפי סימן ג' בפרק ב', לכאורה לא צריך להוסיף פה סייג.

רפי רוס: אם לא נשנה את סעיף 4 זה לא רלוונטי.

רפי רוס: סעיף 3 הוא אות מתה אם לא משנים את סעיף 4.

ליאור אלעזרי: אתה צריך לכתוב סעיף 3ב' ולמחוק את המילים "ובלבד שחלפו 60 ימים".

ליאור אלעזרי: להשאיר את ההמשך: "יימסרו לו נתונים כאמור אם חלפו 3 ימים".

אתי בנדלר: אתם סגורים על זה?

אתי בנדלר: זאת אומרת שבפסקה 3 זה יהיה "נתונים מבנק ישראל, כל הפרטים שקיבל מבנק ישראל לפי סימן ג' בפרק ב' ובלבד שלא יימסרו נתונים אלא אם חלפו 3 ימים"?

רני נויבאור: כן.

אתי בנדלר: ב-4 יש שינויים?

רפי רוס: ועוד איך.

ליאור אלעזרי: לא סיימנו את ד'.

אתי בנדלר: מה זה ד'?

אתי בנדלר: בתקנת משנה ב(4), נתונים נגבים מתאגיד בנקאי - אין שינויים, נכון?

אתי בנדלר: ב-5 אין הערות?

רפי רוס: רגע.

רפי רוס: ב-4 אנחנו מדברים על נתונים מתאגיד בנקאי בנוגע להתראות על סירוב שיקים?

אתי בנדלר: כן.

רפי רוס: זה מהפך הכי חזק שיש בכל החוק הזה.

רפי רוס: לקוח שהחזירו לו 5 שיקים, נכנס לתוך הדוח הזה בלי כלום.

רפי רוס: זאת אומרת, אם אמרנו קודם שלקוח שהוא מוגבל עם הכול אנחנו עוד נותנים 3 ימים, 60 יום לפי מה שהיה בהתחלה.

רפי רוס: אחר-כך, הוצאה לפועל שזאת רשות שיפוטית שעובר את כל ההליך ומוציא לו התראה.

רפי רוס: פה בסך-הכול החזירו לאדם 5 שיקים, פעם אחת.

רפי רוס: הוא הפקיד שיק בחשבון, נתן באותו יום איקס שיקים ובאותו יום חזר השיק שהוא הפקיד.

רפי רוס: עכשיו הוא "נשרף" ל-5 שנים.

ליאור אלעזרי: מי מקבל היום את המידע הזה?

אתי בנדלר: זאת הערה מאוד חשובה, אתם שקלתם את זה?

אתי בנדלר: זה שאתם הורדתם מכאן את כל הסייגים - - -

כרמל שאמה-הכהן: הישיבה נעולה נמשיך בישיבה הבאה.