הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 51, 2011-06-13 10:00

יעקב כץ: בוקר טוב לכולם, ברוכים הבאים, לאלה שהגיעו ולאלה שאמורים להגיע בעוד מספר דקות כי הם תקועים במעברים, לא במעברי הגבול אלא במעברי הכניסה לכנסת.

יעקב כץ: אני רוצה לקדם בברכה את תא"ל בצלאל טרייבר, רעי וחברי לנשק בסיירת שקד.

יעקב כץ: יחדיו נלחמנו, יחדיו נפצענו, ויחדיו החלמנו בעזרת ה'.

יעקב כץ: היום הוא אחראי על הפרויקט של הקמת הגדר והמכשול בדרום מטעם משרד הבטחון וגם אחראי על הקמת המתקן.

יעקב כץ: על שני דברים אלה התכנסנו כאן כדי לקבל נתונים.

יעקב כץ: אני רוצה להקדים גם ברשות חברי חבר הכנסת ניצן הורוביץ שבעזרת ה' אמור להחליף אותי בעוד חודשיים כיושב ראש, אני מאוד מודה לך שאתה מגיע לישיבות, יש לזה חשיבות גדולה כי אני חושב שהנושא של המסתננים מהדרום קריטי.

יעקב כץ: הייתי בסיור לפני שנתיים, כשנסענו בפעם הראשונה דרומה וקיבלנו את הנתונים, על מספר המסתננים שמגיעים ממצרים בואך ארץ ישראל, בואך מדינת ישראל.

יעקב כץ: אז אולי לא הסכמנו על דרכי הטיפול, אבל הסכמנו כולנו שזו בעיה גדולה שמדינת ישראל צריכה להתמודד איתה בחכמה ובגבורה, בעצה ותבונה.

יעקב כץ: ישנם דברים שהחלו לעשות כבר אז ואולי בהמשך תא"ל בצלאל טרייבר ייתן לנו דיווח על הנעשה בנושא המכשול.

יעקב כץ: אני רוצה לציין  שני נתונים חשובים מאוד.

יעקב כץ: הראשון, מספר המסתננים בסוף שנת 2010, מספר המסתננים הידוע שנקלט על ידי צה"ל ופוזר ברחבי מדינת ישראל עמד על כ- 35,000 מסתננים.

בצלאל טרייבר: בשנת 2010?

יעקב כץ: עד סוף שנת 2010 במשך החמש שנים קודם לכן, כלומר משנת 2005 עד 2010 נכנסו ונקלטו במדינת ישראל כ- 35,000 מסתננים שהגיעו דרך מצרים שלא כחוק.

יעקב כץ: במהלך השנה האחרונה אנחנו רואים ירידה במספר המסתננים לעומת אשתקד.

יעקב כץ: המספר עומד על מחצית מהנכנסים, כלומר אם מספר הנכנסים ימשיך להיות זהה למספר הנכנס נכון לעכשיו אנחנו נעמוד בסוף שנת 2011 על עוד כ- 7,00 -7,500 מסתננים.

יעקב כץ: נכון שזה מחצית מהמספר שהיה אבל עדיין מדובר על מספר גדול.

יעקב כץ: בסוף שנת 2011 נעמוד על כ- 42,000-43,000  מסתננים.

יעקב כץ: לפי הנתונים שאנחנו מקבלים רוב המסתננים, כ- 85% מתרכזים באזור השפלה - באזור תל אביב, כ- 5,000 באזור אילת, פרדס כץ ובמקומות אחרים - זה נתון שצריכים להיות מודעים לו.

יעקב כץ: ההערכה  שעם סיום בניית המכשול והגדר, גם חבר הכנסת אורי אריאל היה שם.

אורי אריאל: לא. אין אישור מלשכת שר הבטחון, הגברת רות בר שהחליפה את ישראלי ז"ל, לא מאשרת לנו לנסוע יחד אז נסעתי לבד.

אורי אריאל: יש שם כביש ישן ואתם יכולים לנסוע לבד.

יעקב כץ: אנחנו מזמינים אותך.

יעקב כץ: אנחנו לא יודעים עד כמה הגדר תמנע הסתננות אבל להערכתנו הגדר, המכשול וכל מה שמוקם יחד איתם,  יש דברים שניתן לדבר עליהם ודברים שלא ניתן לדבר עליהם, בוודאי ימנעו את כניסתם של רוב המסתננים בעזרת ה'.

יעקב כץ: להערכתנו המספר ירד למספר קטן ביחס לקיים היום, אבל זה עניין של 'עוד חזון למועד', אנחנו מדברים על כך שבמהלך 2013 תסיים העבודה  של בניית המכשול כולו אלא אם העבודה תואץ .

יעקב כץ: מדינת ישראל על פי חוקיה, זו מדינת חוק, לא מסוגלת להפעיל את החוקים בעיקר אי הטלת קנסות על מעסיקים היות שהמתקן בדרום שהוחלט עליו בהחלטת ממשלה מספר 2104 מיום 19 ביולי 2010.

הלל פרידמן: 2057 מיום 28 בנובמבר.

יעקב כץ: נכון מאוד, סליחה, 28 בנובמבר 2010, אתה צודק זה היה המשך של החלטה קודמת.

יעקב כץ: הוחלט שתוך מחצית השנה, כלומר שאנחנו לא רחוקים מהתאריך, אני אקרא את סעיף ה', סעיף קטן 1 "הפעלת המרכז על ידי שירות בתי הסוהר תחל לא יאוחר החל משישה חודשים מיום החלטה זאת".

יעקב כץ: אני מבקש לקבל נתונים הזה היכן אנחנו עומדים בעניין.

יעקב כץ: תא"ל בצלאל טרייבר אנחנו לא התחלנו להפעיל את המתקן ולמיטב ידיעתי גם לא התחילו בבנייתו.

יעקב כץ: הוחלט להקים לבנות מתקן שיאפשר שהייה של מסתננים ובו יסופקו צרכיהם הפיזיים ובפרט מקום לינה, מזון, שתייה וצרכי בריאות.

ניצן הורוביץ: בצלאל טרייבר, אתה אחראי על המתקן או רק על הקמת הגדר?

יעקב כץ: על כל פנים המתקן היה צריך להיות מוקם על ידי משרד הבטחון, קרי בצלאל טרייבר.

יעקב כץ: כרגע לא החלו בהקמתו וכתוצאה מכך המסתננים שנכנסים למדינת ישראל, אולי כך צריך להיות כי  אחרת צריך לתת להם עבודה ולתת להם את אישור שהייה בארץ כל שלושה חודשים.

יעקב כץ: בפועל לא מפקחים עליהם באופן ראוי ולכן גם המיילים זורמים דרומה מעבר לגבול לחבריהם.

יעקב כץ: כתוצאה מכך עוד  רבים חפצים להגיע לארץ ישראל והם אכן מגיעים.

יעקב כץ: על הדברים האלה רצינו לקבל תשובות.

יעקב כץ: לפני שאתן לחברי הכנסת לדבר אני אפנה אליך בצלאל שתספר לנו מה קורה עם המתקן ואחר כך מה קורה עם המכשול.

יעקב כץ: אני רוצה להתחיל מהכבד אל הקל.

בצלאל טרייבר: אתה מנהל את הישיבה.

בצלאל טרייבר: אנחנו השלמנו חלק ניכר משלבי התכנון של המתקן.

בצלאל טרייבר: מחר אנחנו מגישים את התכנית המפורטת הסופית אחרי שהן עברנו את הוועדות - - -

יעקב כץ: למה יש עיכוב של חצי שנה כשזה היה צריך להיות מוקדם כבר היום?

בצלאל טרייבר: עד לרגע זה יש בעיות עם מימון תקצוב הפרויקט.

יעקב כץ: עד לרגע זה ובכלל?

יעקב אדרי: הוא אומר שלא, והוא אומר כן, אני שומע את העברית שלו.

יעקב אדרי: אני מבין קצת.

יעקב אדרי: קודם אמרתי שזה בגלל האוצר והוא סתר אותי ועכשיו אני שומע את זה ברור ממנו.

יעקב אדרי: בצלאל טרייבר ידידי הותיק - - -

בצלאל טרייבר: אני יכול לעשות מה שאני יכול לעשות כשיש לי תקצוב.

יעקב כץ: אין תקצוב כרגע?

בצלאל טרייבר: ברגע שעמד לרשותי התקצוב, בשלב הראשון עמדו לרשותנו 3.5 מיליון שקל לתחילת תכנון ואיתם עשינו את כל מה שהיה ניתן לעשות, איתם אנחנו מגישים כרגע את התכנית לוועדה הארצית, מחר.

בצלאל טרייבר: מחר תוצג התכנית של המתקן על כל חלקיו, עם כל תזכירי איכות הסביבה, החינוך, ההשפעות למיניהן, זה יוגש מחר לוועדה הארצית לתכנון.

יעקב כץ: תפרט לנו לגבי המתקן, מה הוא יהיה, איך הוא יהיה.

בצלאל טרייבר: אני מדבר על המתקן.

בצלאל טרייבר: המתקן בנוי במודל של נתחים של 1,000 בכל אחד מהם.

בצלאל טרייבר: על פי רמות התקצוב ועל פי הצורך נוכל לבנות כל פעם 1,000 נוספים.

בצלאל טרייבר: הכוונה לא הייתה להקים את כל ה- 8,000 תוך שישה חודשים, הכוונה הייתה לאפשר תחילת אכלוס תוך שישה חודשים.

בצלאל טרייבר: מדובר במקום ל- 7,000 – 8,000 אנשים, זה לא נבנה  באף מקום  בחצי שנה.

בצלאל טרייבר: המקום שנבחר הוא מקום שנמצא צפונית ל"סהרונים" 500-, באזור קציעות, זה המקום שמצאנו בו גם את התשתיות הנכונות מבחינת מים, חשמל, ביוב, אנחנו נתחבר למתקנים קיימים ובהסכמת הוועדה הארצית, עוד בהיותי בישיבותיה טרום ועדה, הגענו להסכמות גם בגלל הצורך להביא את זה קרוב ככל האפשר ל"סהרונים", כך ששירות בתי הסוהר שאמור להפעיל את המתקן לא יידרש להתפצל בשטחים נרחבים מדי, וגם בגלל שרצינו ליצור רמות שונות של אפשרות בנייה  לכן החלטנו להקים אותו במקום הזה.

בצלאל טרייבר: כפי שאמרתי קודם - - -

יעקב כץ: אמרנו, שנזמן סיור של הוועדה תוך שבועיים גם בדרום וגם בגדר כדי שאתה תוכל להצטרף, נערוך גם סיור במתקן ב"סהרונים" כי גם שם נוספו יחידות.

בצלאל טרייבר: בשמחה רבה.

בצלאל טרייבר: לפני כשבועיים, סיכם מנכ"ל משרד ראש הממשלה של העברה מיידית של תקציב גם למשרד לבטחון הפנים וגם למשרד הבטחון.

בצלאל טרייבר: למשרד הבטחון אמור לעבור תקציב של כ- 25 מיליון להשלמת התכנון.

בצלאל טרייבר: התכנון אמור להביא את המצב למוכנות בנייה.

בצלאל טרייבר: המתקן יהיה מתקן ברמות בטיחות שונות, כל קבוצה של 180-200 איש תהייה במקטע שלה, היא תוכל להיות פתוחה לנוספים באותו מגזר של 1,000 איש, ותוכל להיות גם סגורה לאותם אנשים, זה יהיה תלוי בנסיבות ובכל אחת מקבוצות האוכלוסין שיאכלסו אותו בין אם מדובר בנשים, בין אם מדובר בגברים, במשפחות ואחרים הזקוקים להפרדה כזאת או אחרת - כל זאת על מנת שיהיה אפשר לסייע להם.

בצלאל טרייבר: המתקן אמור לתת את כל השירותים הנדרשים ואף מעבר לכך, גם את השירותים הנדרשים לאותם סעיפים שציינת: מזון, לבוש, לינה ובדיקות רפואיות וגם מעבר לכך להתייעצות עם עורכי דין שיהיה לכך מקום, גם היוועצות והיוועדות ופגישות עם נציגי גופים וממשלות שונות.

בצלאל טרייבר: נמצא כאן יוסי אדלשטיין ממשרד הפנים שהוא בעצם שמכתיב לנו את המאפיינים האלה למתקן.

בצלאל טרייבר: אני בטוח שהוא יוכל להרחיב על כך.

בצלאל טרייבר: המתקן נבנה כך, שהוא יכול לשמש כמתקן סגור או מתקן פתוח, זה תלוי בנסיבות שבהן האנשים ימצאו בו, זה פשוט תלוי אם פותחים את השערים או סוגרים את השערים.

בצלאל טרייבר: אמורים להיות בו הרבה גדרות אבל תלוי כמה שערים מתוכן פותחים.

בצלאל טרייבר: כל קבוצה של 200 עד 8,000 איש אפשר לפתוח את הכול ביניהם ואפשר לעשות הפרדות מנסיבות שונות, כמו למשל כתוצאה מאוכלוסיות שדורשות הפרדה, כמו שציינתי קודם, נשים, ילדים, משפחות או בעלי צרכים אחרים ייעודיים שגם עליהם חשבנו בתכנון, נכים או כל דבר אחר שיתבקש או שנדרש.

בצלאל טרייבר: התכנון כולל בתוכו מתקנים עם מקום למתן אפשרויות ללמוד, בטח לבני הנוער ולילדים כפי שמחויב בחוק, אבל לא רק להם אלא גם לאחרים.

בצלאל טרייבר: יהיו מתקנים אחרים לשהייה כי בסופו של דבר אנחנו נערכים לאפשרות שהמתקן הזה יוכל להשהות אנשים, שאנשים יוכלו לחיות בו תקופות ארוכות.

בצלאל טרייבר: למיטב הבנתי תזכיר הצעת החוק המתוקן נמצא כרגע בשלבי חקיקה או בשלבים בין המשרדים השונים.

בצלאל טרייבר: המתקן אמור להביא למצב שנוכל להשהות אנשים לתקופות של עד שלוש שנים באותו מתקן ולכן המקום צריך לדעת ולתת את השירות הזה.

בצלאל טרייבר: זה הסטאטוס ביחס למתקן, נכון לכרגע.

יעקב כץ: מרגע אישור התקציב, מהו קצב הביצוע?

יעקב כץ: היות ולא החלנו בבנייה והתקציב המיועד הוא רק לתכנון.

בצלאל טרייבר: יש שני חלקים לבנייה, החלק אחד הוא הרחבת "סהרונים" הקיים.

יעקב כץ: צריך להבין שמספר המסתננים הולך וגדל, אני רוצה להסביר, המספר שנכנס כרגע הוא  בין 500-700 איש כל חודש.

בצלאל טרייבר: לא. אנחנו לא נמצאים במצב של 500-700 בחודש, אנחנו נמצאים נכון לכרגע בין 400-450 לחודש.

בצלאל טרייבר: כרגע אנחנו עומדים עם 3,400 איש השנה.

יולי יואל אדלשטיין: מתחילת יוני עד לאתמול נכנסו 317 איש.

יעקב כץ: אני אגיד לך בצלאל טרייבר למה אני שואל את השאלה, לפי המספר שנכנס כרגע, אני מאוד דואג לעיר תל אביב כי היא עיר יקרה לי, היא עיר יהודית חשובה מאוד, ההערכה שעד סוף שנת 2012 10% מתושבי תל אביב -  - -

בצלאל טרייבר: 10% מתושבי תל אביב?

יעקב כץ: בתל אביב יש 400,000 תושבים.

יעקב כץ: אם אנחנו עומדים על 40,000 מסתננים שרובם הגדול גר בתל אביב ועל פי קצב הכניסה, שגם אתה מעיד עליו וגם יוסי אדלשטיין שאף פעם הוא לא מאחר, אנחנו מדברים שעד סוף דצמבר יהיו 42,000 מסתננים שמתוכם  85% הם בתל אביב, ושעד סוף 2012 אם יכנסו לפי הקצב שנכנסים כרגע, המתקן להערכתי יסתיים רק בעוד שנה והם ימשיכו להיות מועסקים ואנשים ימשיכו לרצות להגיע, אז יהיו 50,000 מסתננים שמתוכם 40,000 איש בתל אביב.

יעקב כץ: כואב לי על העיר תל אביב ש- 10% מתושביה הם מסתננים, אני פשוט חרד לגורלה.

יעקב אדרי: בקרוב גם בדרום.

אורי אריאל: אני רוצה לשאול את בצלאל טרייבר, או את האוצר, כמה עולה המתקן?

אורי אריאל: לא התכנון, כי שמענו שהתכנון עולה 3 מיליון ועוד 25 מיליון בערך, אני מבין שהסכום בדרך.

אורי אריאל: השאלה נשענה גם על דיון שהיה בוועדה המשותפת על תקציב הבטחון שביקשתם אז תקציב, אמרנו בסדר, התכנון הוא רק חלק.

אורי אריאל: כמה המתקן עולה ומאיפה הכסף יגיע למתקן?

אורי אריאל: הרי לא מתכננים אותו בשביל שתהיינה תכניות אלא כדי לעשות.

אורי אריאל: לא לתפעול, אלא להקמה.

אורי אריאל: יש את ההקמה ואחר כך יהיה תפעול.

בצלאל טרייבר: אני לא יודע מאיפה הכסף יגיע, זה בטח לא התפקיד שלי.

בצלאל טרייבר: מדובר בכמה מאות מיליונים שתעלה ההקמה.

אורי אריאל: 700?

בצלאל טרייבר: לפחות.

יעקב אדרי: אתה מבין למה זה מתעכב?

אורי אריאל: כמיליארד, ולגבי השוטף אולי שירות בתי הסוהר יודעים להגיד כמה?

אבי וקנין: ההערכה שלנו שהשוטף הוא סכום שקרוב לכמה מאות מיליוני שקלים.

אורי אריאל: לכמה זמן?

אורי אריאל: אצלכם הרי זה חודשי.

אבי וקנין: אני מדבר על עלות דו שנתית.

יעקב כץ: להחזיק את המתקן?

אבי וקנין: במתקן של 8,000 שוהים ההערכה שלנו בהחלט קרובה לכמה מאות מיליונים.

אורי אריאל: אני שואל את אנשי האוצר ואת הלל פרימן שמייצג את מנכ"ל ראש הממשלה שמתכנן את כל הסיפור הזה.

אורי אריאל: מדובר על סדרי גדול של בין 700 מיליון למיליארד.

אורי אריאל: אם מישהו יגיד שזה 680 מיליון זה גם בסדר.

אורי אריאל: מאיפה יגיע הכסף הזה?

בצלאל טרייבר: זה לשנה הראשונה.

אורי אריאל: ברור.

אורי אריאל: אחרי זה כל שנה עוד.

יעקב כץ: אתה יודע כמה עולה להחזיק "סהרונים" היום?

אבי וקנין: אני לא יודע להגיד כרגע.

יעקב כץ: אתה לא יודע כמה עולה "סהרונים" היום עם 2,000 השוהים בו היום?

אבי וקנין: אני לא יודע, אין לי את הנתונים כאן.

יעקב כץ: נציג משרד האוצר, האם אתם תקצבתם את הסיפור הזה?

יעקב אדרי: מעודפים ששמענו עליהם אתמול.

עמית סדן: אנחנו מכירים את הסכומים, אנחנו היינו מודעים להם כשהעברנו את החלטת הממשלה, אנחנו מאוד מחויבים ללכת בכיוון של הקמת המתקן, אנחנו היינו חלק משמעותי בהחלטה הזאת.

עמית סדן: אין לזה בבסיס התקציב מקור תקציבי מאחר שהתקציב  נבנה עוד לפני שהתקבלה החלטת ממשלה בנושא הזה.

עמית סדן: אני לא יכול להגיד מאיפה המקורות.

יעקב כץ: אנחנו לא יודעים להצביע, גם אם הוא יסיים את התכנית ב-25 מיליון שקלים מתי תתחלנה העבודות.

עמית סדן: אנחנו מחויבים להעביר את התקציב אחרי סיום התכנית.

יעקב כץ: הוא אומר לך שהתכנון יסתיים תוך מספר שבועות.

בצלאל טרייבר: לא. אני אמרתי שבהנחה שיגיע תקציב של 25 מיליון שקל בטח ייקח שלושה חודשים לסיים את התכנון.

יעקב כץ: התכנון, ומה עם הבנייה?

בצלאל טרייבר: הבנייה היא בשלבים והיא יכולה להתחיל - - -

יעקב כץ: נניח ל- 2,000 הראשונים.

בצלאל טרייבר: זה לא הולך כך.

בצלאל טרייבר: הדבר הראשון שצריך לעשות הן התשתיות כי גם 1,000 וגם 8,000 צריכים מים, חשמל וביוב בכל מקרה, ולכן צריך להקים קודם כל את התשתיות האלה.

בצלאל טרייבר: אני לא מדבר עוד על מים חמים, גז כי צריך להאכיל שלוש ארוחות ביום.

יעקב כץ: זה יכול לקחת שנה.

בצלאל טרייבר: היכולת היא לבצע את זה בעוד מספר חודשים ותוכל לראות את הראשונים.

יעקב כץ: אני אסביר, אומר יוסי אדלשטיין שעד אמצע יוני יש גידול במספר הנכנסים, אנחנו לא הגענו עוד לאמצע יוני, מתחילת יוני בשונה מהחודשים הקודמים שהכניסה הייתה של 450-550, אנחנו רואים צמיחה.

יולי יואל אדלשטיין: בחודש שעבר, כבר הגענו 670 והחודש נכון לאתמול 417.

יעקב כץ: החודשים יעברו ונגיע לסוף השנה עם 42,000 מסתננים כמו שאני מעריך, אני הולך לשיטת בית הלל, אתה יכול לקחת גם 45,000-46,000.

יעקב כץ: צריך לקחת את הדברים האלה בחשבון.

יעקב אדרי: כשמשרד הבטחון רוצה לקחת על עצמו משימות הוא יודע לעשות אותן הכי מהר שאפשר, וגם לתכנון יש להם וועדות מיוחדות, הייתי שותף בכמה עניינים בנושא הזה.

יעקב אדרי: יש אפשרות להעביר את זה במהירות הכי גדולה.

יעקב אדרי: אם אתם רוצים אתם יכולים עם כל הכוח והעוצמה לעשות את זה מהר מאוד.

יעקב אדרי: יש גם החלטה, אני לא זוכר את הנוסח שלה, אני לא יודע אם כתוב שתוך שנה להתחיל את הבנייה, אבל מיידי בוודאי.

יעקב אדרי: אבל המדינה היא חלם כי על מה שאנחנו כביכול חוסכים כאן נשלם אחר כך, הרי האוצר ימשוך את זה כמו עיר הבה"דים וגם בזה היינו בעניינים, ראינו איך הם התנהלו, הם ימשכו ויסחבו כמה שאפשר.

יעקב אדרי: אני שומע בפעם הראשונה את הסכומים האלה של מיליארד שקל - זה לא סכום פשוט.

יעקב אדרי: ברור לי מה יעשה האוצר.

יעקב אדרי: אדוני היושב ראש, אין לי ספק שבתחילת מושב החורף אנחנו נדון שוב על העניין הזה, הם יתקדמו בתכנון, ומר בצלאל טרייבר שמלא רצון טוב, אני יכול להגיד רק דברים טובים עליו אבל זה לא תלוי רק בו, הוא יכול לבוא ולהגיד שהכול תלוי תקציב ואין לנו אפשרות.

יעקב אדרי: בינתיים מה שקורה זה שלא רק בתל אביב, אני גר באור עקיבא, אני הייתי ראש עיר הרבה שנים, פתאום יש לקהילה גדולה מאוד של סודנים.

יעקב אדרי: מביאים אותם למקומות הכי חלשים, הייתי באשדוד והם ברובע הכי חלש, למקומות הכי חלשים מביאים אותם, לא מטפלים בהם טוב, מכבידים עוד יותר על האוכלוסיות הקיימות.

יעקב כץ: אנחנו יודעים שבתקציב המדינה אין פרוטה לעניין כי הם אנשים שלא קיימים.

בצלאל טרייבר: כשנותנים למשרד הבטחון משרד הבטחון משרד הבטחון יכול לבצע, חבר הכנסת יעקב כץ, אדוני היושב ראש.

יעקב אדרי: אתם יכולים תוך שנה-שנתיים להקים אם אתם רוצים.

יעקב אדרי: לגבי הגידור, אגב אני מדבר עם הקבלנים, אתם עובדים בקצב טוב.

יעקב אדרי: אם תתנו להם תקציב הם יעשו את זה בקצב עוד יותר מהיר.

יעקב אדרי: יש להם קבלנים והם יודעים לעבוד.

אורי אריאל: אני רוצה להבין, תענה לי בבקשה ותצטרף את השאלה לשאלה של יעקב אדרי, ממתי העברות תקציביות יקבעו את האוצר ואת משרד הבטחון, בכוונה אני שואל לגבי שניהם ולא רק לגבי משרד הבטחון כי משרד הבטחון עובד לפי החוק, אבל כשהאוצר רוצה הוא אומר תשתמשו.

אורי אריאל: אם האוצר רוצה הוא יודע להסביר למשרד הבטחון איך לעבוד למרות שעדיין לא העבירו לו 300, 500, 900 מיליון, הוא יודע להמיר את הדולרים שלו, הוא יודע הכול.

אורי אריאל: אני שואל אתכם אנשי האוצר, אחרי שעמית סדן אתה הסברת כמה אתם רוצים ולא רק שאתם רוצים אלא הובלתם את המהלך, למה אתם עכשיו עוצרים את זה?

יעקב כץ: חבר הכנסת אורי אריאל, אתה צריך לדעת שלפי התכנית הממשלתית היינו צריכים להיות, המתקן היה צריך להיות מוקם.

אורי אריאל: את זה הבנתי, שאלתי למה עוצרים.

עמית סדן: אנחנו לא עוצרים, יש כאן תהליך מורכב של הקמת עיר בעצם, זה לא דבר שמגיעים - - - -

יעקב כץ: אפשר לעשות כמו בטורקיה על הגבול, אפשר תוך יומיים לעשות את זה.

עמית סדן: אתה מדבר כאן על תהליך מאוד מאוד מורכב שנדרשה חשיבה והגעה להבנות בנושאים תקציבים, הגענו להבנות בנושאים התקציביים ואנחנו מעבירים עכשיו תקציב ראשוני.

עמית סדן: אנחנו לא הולכים לזרוק כאן עשרות מיליונים על תכנון ולא להקים את זה אחר כך.

עמית סדן: המטרה כאן להקים את זה, אנחנו מחויבים לזה במלוא מובן המילה.

אורי אריאל: אני מוכרח להגיד לפרוטוקול, ובנימה אופטימית זאת אני אעזוב אתכם כי אני יוצא לוועדה אחרת, אני רוצה להגיד שלא הבנתי.

אורי אריאל: אני מכיר את הביצועים שלכם, התשובה לא עונה - - -

יעקב כץ: אורי אריאל, אנחנו נצטרך לעשות כמו שעשינו בנוגע לגדר שמיד נשמע דיווח עליה, שם התקדמנו כתוצאה מזה שהבאנו חוק, צריך להביא חוק שיהיה 'חוק הקמת המתקן', כי אם לא יהיה הדבר הזה לא יהיה.

יעקב כץ: חבר הכנסת יעקב אדרי, תרצה להוסיף עוד משהו.

יעקב כץ: הייתי רוצה לשמוע את יוסי אדלשטיין ואחר כך נשמע ממשרד ראש הממשלה את התירוצים הידועים.

יעקב כץ: יוסי, איש משרד הפנים אני רוצה לציין בעניין, מאחר ואנחנו בשנתיים אחרונות ואני כיושב ראש הוועדה והוועדה עסקנו רבות והצלחנו להתקדם בעניין הקמת הגדר והמכשול, אולי לפני שאתה תאמר עוד מילה, תא"ל בצלאל טרייבר, כשתסיימנה עבודות בניית הגדר והמכשול, אנחנו רואים שכבר נעשו מקטעים, אנחנו רואים שהמספר בחודש הזה דומה למה שהיה במהלך שנת 2010 מדי חודש וחודשו, כלומר כ- 1,000 בחודש.

יעקב כץ: ראשית למה הקטעים שכבר נבנו לא חוסמים את הכניסה, ומה יקרה כשזה יסתיים?

יעקב כץ: תספר לנו מה קורה בנוגע לגדר, כמובן מה שאתה יכול לספר.

בצלאל טרייבר: על הגדר אנחנו עובדים על שני קטעים, כל קטע הוא של , סה"כ נכון לכרגע אנחנו עובדים על  גדר.

בצלאל טרייבר: במאה קילומטר האלה אנחנו נמצאים בסדר גודל שעל כ- 70 מתוכם גמרנו עבודות עפר ותשתית והתחלנו בהנחת הגדר בשתי תצורות.

בצלאל טרייבר: גדר אחת היא גדר 'תלתליות' 321, 'תלתליות' בגובה ובנוסף לזה 'הגדר המעכבת' הגדולה בגובה של חמישה מטר שעליה גם 'תלתליות'.

בצלאל טרייבר: בזה גמרנו כ-  ואנחנו מתקדמים בסדר גודל של קצב של כ- 600- ביום, אנחנו מתכוונים להגיע לקילומטר ביום בגדר הזאת.

יעקב כץ: אתם יודעים באיזו נקודה הם נכנסים היום?

בצלאל טרייבר: אנחנו יודעים באיזו נקודה, הם לא נכנסים דרך הגדר.

בצלאל טרייבר: איפה שיש גדר הם לא נכנסים דרכה.

בצלאל טרייבר: נכון לכרגע קל יחסית לעקוף את זה כי מדובר בקטעים של 5- כל פעם שיש מרווחים ביניהם.

בצלאל טרייבר: בסוף יולי לכל היותר,  אולי אמצע אוגוסט, ארבעים מתוך החמישים הראשונים יהיו סגורים כבר.

יעקב כץ: בגדר התלתלית או בחמישה מטר?

בצלאל טרייבר: בחמישה מטר.

בצלאל טרייבר: את 'התלתלית' כבר גמרנו לפרוס , אנחנו בדרך לעוד  בחודש הקרוב.

יעקב כץ: בסיור שלי מהפעם האחרונה נאמר שבסוף יוני-יולי כל ה-  יהיו מכוסים ב'גדר התלתלית', אלא אם אני טועה.

בצלאל טרייבר: אני חושב שהבנת לא נכון, אבל אני לא הייתי נוכח באותו סיור.

בצלאל טרייבר: אנחנו מתקדמים עם 'גדר הקונצרטינות' בשתי תצורות, האחת – במקומות בהם אנחנו משלימים את עבודות העפר, והשנייה באזורים שבהם אנחנו מעריכים שהגדר גם לא תשחק עד שנגיע לשם עם הגדר הכבדה.

בצלאל טרייבר: העניין הוא שבסופו של דבר מדובר על מיליוני שקלים גם של הגדר הזאת, כי אם לא נשים אותה על איזה בסיס מסודר שנוכל לאבטח או לבקר באופן דחוף אז אנחנו עלולים לזרוק את זה לחינם.

בצלאל טרייבר: בסופו של דבר הסטאטוס של הגדר הוא שאנחנו מגדירים את הזמן ב- 40% מהתכנית ואולי אפילו ב- 50% מהתכנית.

בצלאל טרייבר: אנחנו מקווים וצופים אפשרות, מנכ"ל משרד הבטחון פועל לאפשרות שאפילו נתחיל קטע שלישי של  נוספים עוד לפני סוף השנה הנוכחית.

בצלאל טרייבר: אנחנו מעריכים שנכון לכרגע נקדים את לוח הזמנים של הגדר בערך בשנה, כלומר שלפני סוף 2013 אנחנו נסיים את העבודות, כלומר בסוף 2012.

בצלאל טרייבר: לא נסיים את כל המרכיבים האלקטרוניים שגם אותם אנחנו נתחיל בעוד כחודש וחצי.

בצלאל טרייבר: צריכים להתקין מרכיבים אלקטרוניים של מכ"מ, מצלמות ודברים אחרים שאני לא רוצה לפרט.

בצלאל טרייבר: אני מעריך שלקראת סוף השנה כל ה-  הראשונים יהיו מכוסים גם בגדר וגם - - -

יעקב כץ: כשאתה אומר שלהערכתך עד סוף 2012 אתה מתכוון על כל המקטע כולו, על כל ה- .

בצלאל טרייבר: גדר, נכון.

בצלאל טרייבר: עד סוף 2012 אני מקווה שנגמור את כל ה- , אנחנו עושים את זה בתקציב שנקבע במקור ללא חריגה ממנו.

בצלאל טרייבר: אותם 1.350 מיליון שקל שתוקצבו, איתם אנחנו עומדים כרגע ועובדים באותו קצב.

בצלאל טרייבר: קצב העבודה הוא טוב מאוד, כרגע עובדים שישה קבלנים בעבודות עפר, שני קבלנים בעבודות על 'גדר תלתליות' ועוד שני קבלנים ב'גדר המעכבת', הקצב הוא לשביעות רצוננו ואפילו מעבר לזה.

בצלאל טרייבר: אני מקווה שהגדר באמת תוכיח את עצמה  ובעוד כחודשיים נוכל לראות עשרות קילומטר סגורים שיתחלו לבטא השפעה של התהליך הזה.

בצלאל טרייבר: אני רוצה לציין שבקטעים שבהם אנחנו לא מתכננים לעשות גדר, זה בעיקר הקטע בין נטפים עד טאבה שבו יש קושי גדול בהנחת הגדר.

יעקב כץ: מבחינה טופוגראפית.

בצלאל טרייבר: אנחנו עושים פעולות אחרות שונות ומשונות כדי לנסות גם שם להביא להקטנת מעבר האנשים.

יעקב כץ: כי משם יש כניסה מאסיבית, משם נכנסים.

בצלאל טרייבר: גם משם נכנסים, לא רק משם.

בצלאל טרייבר: גם שם אנחנו עובדים בתצורות שונות שמתחילות לבוא לידי ביטוי.

בצלאל טרייבר: כמובן שאנחנו גם מרחיבים את יכולות הפיקוד והשליטה, דבר שיביא בהמשך, כאשר המערכות האלה תושלמנה, גם ליעילות הרבה יותר טובה בשימוש בכוחות הצבאיים שנמצאים בשטח ותוגברו לאחרונה, הם ימשיכו בפריסה הזאת ויתאימו את קצב התקדמות הגדר.

בצלאל טרייבר: זה הסטאטוס של הגדר נכון לכרגע.

יעקב כץ: בבקשה, יוסי אדלשטיין.

יולי יואל אדלשטיין: כפי שמר בצלאל טרייבר ציין כאן הקטע של הגדר הולך ומתקדם, אבל עדיין זה לא מספיק.

יולי יואל אדלשטיין: המתקן לא הולך בקצב כפי שתוכנן, כל מערך ההתרעה שלנו לא קיים, אני אומר במרכאות שהיה לנו מזל כזה שהיה קצת בלגן במצרים והנסיבות במצרים הביאו לירידה בתחילת השנה.

יולי יואל אדלשטיין: לדעתי אנחנו לא יכולים לסמוך על המצרים, לא יכולנו להסתמך עליהם לפני ובטח לא עכשיו.

יולי יואל אדלשטיין: אם אנחנו לא נעשה את הפעולות שלנו לדעתי המצב לא ילך.

יעקב כץ: מה זאת אומרת הפעולות שלנו?

יולי יואל אדלשטיין: להקים את הגדר, ולהאיץ את המתקן עם כל העלויות.

יולי יואל אדלשטיין: הנזק הכלכלי למדינת ישראל ממספר המסתננים שמגיע הוא יותר גדול מעלויות המתקן, וזה בוודאות.

יולי יואל אדלשטיין: אין הרתעה והם יודעים שלא קורה כאן שום דבר, המסרים עוברים באופן חופשי.

יעקב כץ: זאת אומרת אין קנסות, יכולים לקבל עבודה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו לא אוכפים כנגד המעסיקים בגלל ההתחייבות שלנו לבג"צ כי אין עדיין מתקן, בקיצור אנחנו מסתובבים סביב עצמנו והם ממשיכים לבוא חודש יותר או חודש פחות.

יולי יואל אדלשטיין: יש אנשים שאומרים 600-700 בחודש זה לא נורא.

יולי יואל אדלשטיין: רבותיי זה נורא, זה נורא, זה נורא מאוד.

יולי יואל אדלשטיין: עם זה אנחנו חיים היום.

יולי יואל אדלשטיין: היום אני מוזמן לישיבה בעיריית תל אביב, יש ישיבת חירום במועצה והוזמנתי לדבר שם.

יעקב כץ: על מה?

יעקב כץ: אני פגשתי את ראש עיריית תל אביב והוא גם אמר לי שהוא מזועזע, הוא אמר לי בפגישה האחרונה שלי איתו, "אני לא יודע מאיפה יש לך את המספר של 40,000-50,000 אני אומר לך שיש 80,000, תגיע אלי בערב שבת ותראה מה קורה כאן.

יולי יואל אדלשטיין: יכול להיות שהוא צודק.

יעקב כץ: הוא מכניס גם את הזרים האחרים?

יולי יואל אדלשטיין: גם את העובדים הזרים.

יולי יואל אדלשטיין: תל אביב היא אבן שואבת לכל הזרים, כי היא עיר ללא הפסקה, מגיעים לחופשות של סוף שבוע, יכול להיות שהוא צודק.

יולי יואל אדלשטיין: תראו את אילת, את ראש עיריית אילת ואת ערד ואשדוד.

יעקב כץ: אנחנו רוצים לשמוע ממשרד ראש הממשלה ואחר כך את חבר הכנסת ניצן הורוביץ.

יעקב אדרי: מה קורה עם מישהו מהחבר'ה שנכנסים עולה על הגדר, הוא יכול לחתוך אותה?

יעקב כץ: הוא לא יכול.

יעקב כץ: אם תראה אותה תבין.

יעקב כץ: אי אפשר.

יעקב כץ: כדאי לך לראות אותה.

יעקב אדרי: ראיתי מה עשו כאן בירושלים בגדר יותר רצינית.

בצלאל טרייבר: חבר הכנסת יעקב אדרי, הגדר בדרום יותר רצינית מהגדר בירושלים.

בצלאל טרייבר: היא דומה לגדר במקטע מסוים אחד ביהודה ושומרון שהקמנו, קטע בו היה ניסיון לשבש ולפגוע בגדר, בניינו במקטע של  גדר ביהודה ושומרון אבל הגדר כאן היא של חמישה מטר והגדר שם היא של שניים וחצי מטר, כאן היא כולה רשת וכולה 'תלתליות'.

בצלאל טרייבר: אני יכול לתת לכם דוגמה;  היא שוקלת  למטר מרובע ובגדר בירושלים וזה בערך שלושה או ארבעה מטר, משקלה עצום באופן עקרוני וקשה מאוד לשבש אותה.

יעקב אדרי: אלו לוחות בטון?

בצלאל טרייבר: לא. אלו לוחות פלדה, עמודי פלדה בגובה של חמישה מטר.

יעקב כץ: הגדר עצמה מסוכנת וקשה.

בצלאל טרייבר: מרותכת אליה גדר רשת.

ניצן הורוביץ: אני ראיתי גדר כזאת בגבול ארצות הברית-מקסיקו.

בצלאל טרייבר: היא שונה לגמרי.

ניצן הורוביץ: עמודים של ברזל מאוד גבוהים צפופים אחד לשני, שם יעקב אדרי צודק כי הם עולים עליה.

בצלאל טרייבר: אני הייתי שם בביקור במסגרת בדיקותיי.

ניצן הורוביץ: אלו אנשים שרוצים להיעצר, הם לא מחפשים להסתנן פנימה, הם רוצים שתיקח אותם ואז הם עולים עליה ואתה צריך לאסוף אותם מהגדר.

בצלאל טרייבר: אני ביקרתי בגדר הזאת בארצות הברית בגבול מקסיקו, הם כנראה לקחו אותנו לאותו מקום, הגדר הברזל שראית שם היא גדר חלקית, הם ניסו אותה והיא לא מצליחה כי היא בנויה באופן שמאפשר טיפוס מהצד המקסיקני.

בצלאל טרייבר: הם מודים היום בטעות הזאת.

בצלאל טרייבר: שנית, שם יש כניסה תת קרקעית דרך מנהרות בעיקר.

בצלאל טרייבר: אצלנו המרחקים הם כאלה שכנראה זה בלתי אפשרי ומה עוד שאצלנו השטח כולו מכוסה מכ"מ ולא מיושב וזה שונה מהשטח שנמצא שם שבו יש ישובים שחצויים על ידי הגדר בשני המקומות.

בצלאל טרייבר: אני או אנחנו מעריכים שבגדר הזו יכול להיות שבודדים שיצליחו לטפס עליה ולחצות, מדובר בבודדים כי מדובר במאמץ לא רק פיזי אלא גם בסיכון מאוד גדול כולל פגיעה פיזית באנשים שיפגעו כתוצאה משימוש ונגיעה בברזל החד והדוקר הזה.

יעקב אדרי: יש נוהל עצירה?

יעקב כץ: אתה אומר שלא יצליחו.

יעקב כץ: אנחנו נערוך סיור ונקרא לחברי הכנסת להצטרף.

יעקב כץ: הגדר הזאת כשתסתיים אם מישהו מהצד השני ינסה הוא לא יוכל לטפס ולעלות עליה כי היא מסוכנת, הם יישארו בצד השני.

יעקב כץ: שואל חבר הכנסת ניצן הורוביץ מה יקרה אם בצד השני יתאספו מאות ואלפים, אבל הם בצדו השני, בצד המצרי ולא שלנו, הם לא יצליחו לחצות את הגדר.

יעקב כץ: אני הייתי רוצה לשמוע את נציג משרד ראש הממשלה ואחר כך את חבר הכנסת ניצן הורוביץ.

יעקב כץ: מה יש לכם להגיד להגנתכם, הרי ראש הממשלה הוא בעל הבית שנתן הוראה.

יעקב כץ: היינו אמורים להיות היום עם המתקן.

יעקב כץ: אומר כאן נציג משרד הפנים יוסי אלדשטיין, שהמצב הוא קטסטרופלי כי כל עוד שהגדר לא גמורה.

יעקב כץ: לפי הנתונים שיש בידנו עד סוף 2012 היא לא תהייה גמורה וקצב הנכנסים כרגע ממשיך להיות גדול ובהחלט אפשר להעריך שהמצב במצרים יחזור לקדמותו.

יעקב כץ: אנחנו יכולים לראות פה עוד אלפי נכנסים בשנה וחצי הקרובה.

יעקב כץ: מה אתם עושים כדי למנוע את זה?

יעקב כץ: רחמנו על העיר תל אביב, אור עקיבא ועל עוד ערים בישראל.

הלל פרימן: לגבי הגדר, אני חושב שהיא מתקדמת לפי מה  - - -

יעקב כץ: הוא אמר, שכרגע הגדר לא עוזרת כי כל עוד יש מקטעים לא גמורים הם עוקפים ונכנסים.

הלל פרימן: אני חושב שבנקודת המוצא ידענו שגם ההחלטה על הגדר וגם האבן הראשונה - - -

יעקב כץ: השאלה של המימון, על הכוח של ראש הממשלה, ראש הממשלה אמר לי מספר פעמים "כצ'לה אתה רואה" אבל אני רואה שכל זמן שהמתקן לא מוקם אין פתרון.

הלל פרימן: יש החלטה על המתקן, אני לא הייתי אומר שזו בעיה של האוצר או בעיה תקציבית אלא הייתי קורא לזה 'בעיית אמון' מבלי לבוא לאף אחד בטענות, לאף אחד מהצדדים.

יעקב כץ: כמו שאמר חבר הכנסת אורי אריאל, אנחנו במצוקה כשהדבר הזה לא נעשה.

הלל פרימן: אני מסביר ואם הוא היה כאן הוא היה אמור לשמוע.

הלל פרימן: בעיית האמון הזאת, גם לצורך העניין את ה- 3.5 מיליון שקלים לתכנון הראשוני עד שהוא לא רואה אותם בקופה שלו בשביל האירוע הזה, עם כל ה- 50 מיליארד שלו הוא לא ישים אותו.

יעקב כץ: חבר הכנסת אורי אריאל, שהוא כבר אחת עשרה שנה כאן, אומר שהוא יודע כאחד מפנים שאם רוצים הדברים מתבצעים בין משרד הבטחון לבין משרד האוצר, יש דרכים עוקפות רבות.

יעקב כץ: המגמה היא לא להילחם נגד אלא יש רצון אחר.

יעקב כץ: במציאות אנחנו נמצאים באותו מקום שהיינו לפני שנתיים וחצי, אני מדבר על מציאות של חדירה במספרים גדולים שמערערים את חיי החברה.

יעקב כץ: היו כאן וועדות שאומנם חבר הכנסת ניצן הורוביץ לא השתתף בהן, היו כאן נציגים מבני ברק שסיפרו על אלפים שגרים בפרדס כץ שמערערים להם את כל החיים, באשדוד, באור עקיבא ובראשון לציון ובמקומות אחרים.

יעקב כץ: זה הולך ומתפשט ברחבי הארץ, ערים שלמות נהרסות.

יעקב כץ: המרקם העירוני אורבני נהרס כתוצאה מכניסת אנשים לא מתוכננת, לא ידועה, לא מתאימה, לא מטופלת וגם לא מתוקצבת כי אף אחד לא סופר אותה והם כאילו לא קיימים.

יעקב כץ: אף אחד חוץ מראש עיריית תל אביב שמקציב לנושא הזה כסף אחרים לא שמים פרוטה, והתוצאה נוראה.

יעקב כץ: אני אומר שזה דבר שעמד לפתחו של ראש הממשלה - הטיפול הכולל, הרי לא מדובר באבק מדובר כאן באנשים שלא מטופלים היום.

הלל פרימן: כמו שהתבטאתי בפעמים קודמות אי אפשר לצפות שבדיון אחד, או בשעה אחת או בחודש או בשנה יהיה פתרון קסם.

הלל פרימן: מדובר במכלול של דברים שפועלים, חלק מהם גם לא נדון כאן ולא ידון פה, מדובר בכלים משולבים.

הלל פרימן: יכול להיות שבשנה הבאה יכנסו עוד 20,000  אנחנו מודעים לזה.

יעקב כץ: חשוב מאוד שעם ישראל ידע.

יעקב כץ: בזמנו כשהתקציב נקבע לשנתיים נאמתי כשהייתה לי הזכות לעמוד על הבמה ולדבר, אמרתי שבתקציב של מדינת לא הוקצתה פרוטה לטפל באנשים האלה, ועל זה הודה שר האוצר וגם שרים אחרים.

יעקב כץ: אם אתה יודע שצפויים להגיע 20,000 איש אתה צריך לתכנן מה אתה עושה איתם, אבל היום האנשים האלה לא מטופלים ולכן הם נופלים על הרשויות, ולכן הציבור לא יודע מה לעשות, אין עבור הילדים שלהם גני ילדים ודברים אחרים.

יעקב כץ: אף אחד לא יודע מה לעשות חוץ מיוסי אדלשטיין שיודע מה הוא צריך לעשות כדי למנוע ולמרות שיש משטרה לא עושים, אין גם תקציבים שמיודעים לטפל באנשים האלה.

יעקב כץ: העניין הזה הולך ומחמיר ואתה תגיד לעם ישראל יכנסו עוד 20,000 מסתננים.

הלל פרימן: שוב אתה מוציא את דבריי מהקשרם.

הלל פרימן: הבעיות מגיעות לפתחו של מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

הלל פרימן: הוא מכנס דיון וגם יושב ופותר, גם בסיכום התקציבי של 25 מיליון לתכנון ועוד 40 מיליון ו- 120 קטנים להמשך "סהרונים", אני לא יודע אם ציינו את זה שמבחינתנו זה חלק מה- 8,000, כלומר במידי הם יכולים להתחיל לבנות ולהפעיל.

הלל פרימן: דיברת על טיפול, יש משרדי ממשלה במדינת ישראל ומשרד החינוך כשם הוא מטפל בילדים שלי.

יעקב כץ: סליחה, יוסי "סהרונים" מנוצל כך שמחזיקים אותם עד חודשיים?

הלל פרימן: אני אדבר על זה.

הלל פרימן: משרד החינוך כשם שהוא מטפל בילדים שלי ובנכדים שלך, מטפל בילדים שלהם.

יעקב כץ: לא מדויק.

יעקב כץ: תראה לי בתקציב כסף.

יעקב כץ: בעיריית בני ברק תאמין לי החרדים לא מטפלים בהם.

הלל פרימן: פה יושבים נציגי משרד הפנים והבטחון, נציגי אגף התקציבים וגם יושבים צוות חינוך, הם יודעים להגיע לצוות חינוך וגם באו ודיברו, וניצנה וכל מיני פתרונות לקטינים ואחרים, זה פשוט לא נכון שהם לא מטופלים, להבדיל אלף אלפי הבדלות יש אלף ואחת התקלות במהלך השנה למשרדי ממשלה במסגרת תקציבים.

הלל פרימן: פתאום יש עולים עם ילדים אז יש את משרד הקליטה ויש להם חינוך.

יעקב כץ: תעבור על הפרוטוקולים, שאלתי את שר השיכון "האם בתכנית בניית הבתים שלך לקחת בחשבון שבכל שנה נתפסות 2,000-3,000 דירות על ידי מסתננים" הוא אמר "לא לקחנו את זה בחשבון".

יעקב כץ: זה לא נלקח בחשבון.

הלל פרימן: האם אתה רוצה לקחת את זה בחשבון?

יעקב כץ: אם אני הייתי ראש ממשלה הייתי לוקח את זה בחשבון.

הלל פרימן: אני לא רוצה שיבנו להם גם בתים.

הלל פרימן: לפי מה שאני מבין, ברגעים אלה בוועדת הכנסת מעבירים לאחת מהוועדות - - -

יעקב כץ: יש החלטת ממשלה, שתוך חצי שנה המתקן הזה יהיה, אבל במציאות לא יודעים להגיד מתי יתחילו לבנות אותו.

יעקב כץ: לכן הדרישה של הוועדה כאן לדעת מאחר והבעיה הזאת הופכת להיות בעיה קולוסאלית, בעיה של כלל ישראל, זו הבעיה הקשה ביותר לדבריו של גבי אשכנזי, בעיה מספר אחת של מדינת ישראל מבחינה בטחונית, חברתית, בטיחותית, מה שלא תעשה היא בעיה שהטיפול בה לא נכון.

יעקב כץ: הייתה ממשלת ישראל  צריכה בדברים האלה להתמודד.

יעקב כץ: במתקן הזה לפחות דובר על טיפול, על בתי ספר, גני ילדים, על טיפול רפואי על מצב שאתה אומר לאנשים שכאן  שהם לא יקבלו עבודה אבל יש להם איפה להיות, להיות מטופלים מא' עד ת'.

יעקב כץ: זה לא קיים היום.

הלל פרימן: אדוני, מה שאתה אומר זה נכון.

הלל פרימן: יכולתי לבוא עם החלטת ההמשלה מ- 28 בנובמבר, יאמר לזכותו של מר בצלאל טרייבר הם אמרו שחצי שנה זה לא ריאלי, ואנחנו הלכנו קידמה ורצינו והממשלה החליטה.

יעקב כץ: אבל לא יודעים להגיד בוועדה הזאת שמתקיימת היום ב- 13 ביוני כאן מתי יתחילו לבנות את המתקן, את זה אתה לא יכול להגיד לנו.

הלל פרימן: אני יודע ששלושה חודשים לתכנון, אני יודע שאם היה קצת יותר אמון והוא לא היה מחכה שהכסף יעבור הוא היה יכול להתחיל כי 25 מיליון שקל על 50 מיליארד זה משהו שהוא יודע לשחק איתו.

הלל פרימן: עזוב אני לא שם.

בצלאל טרייבר: פתאום אני הפכתי להיות קבלן הקמת בתי כלא ובתי סוהר, מה זה עניינו של משרד הבטחון בכלל?

בצלאל טרייבר: זה בכלל לא תפקידו של משרד הבטחון, התנדבתי לעשות את התפקיד ועכשיו יש לי בעיה.

הלל פרימן: הממשלה הטילה עליך, לא התנדבת.

הלל פרימן: לפי מה שאני מבין ברגעים אלה בוועדת הכנסת מעבירים את תיקון 'חוק ההסתננות' לאחת מוועדות הכנסת וזה יכול להשפיע מאוד על עלויות הקמה, מה שאומר חבר הכנסת יעקב אדרי.

הלל פרימן: לכן לרוץ קדימה ולומר "אני אשים 700 מיליון או מיליארד שקל עכשיו על הקמת מתקן, יכול להיות מאוד שבעוד שבועיים התמונה תהייה הרבה יותר ברורה אחרי שתיקון החוק הזה יעבור, אז הוא יאפשר לי לכלוא אותם ליותר זמן, יכול להיות שהוא אולי יצטרך להקים פחות שערים.

יעקב כץ: רציתי לסכם את הדברים.

יעקב כץ: מאחר שמדינת ישראל בפועל לא גמרה, כפי שאמר יוסי אדלשטיין נציג משרד הפנים, לא סיימה את הטיפול המניעתי או הטיפול הנכון מטעם המדינה, צריכים לדעת תושבי מדינת ישראל שאנחנו נעמוד בסוף שנת 2012 עם למעלה מ- 50,000 מסתננים בישראל, מסתננים מאפריקה, אני לא מדברים על זרים, לא פיליפינים, לא תאילנדים, לא סינים ולא אנשים שנכנסים מאוקראינה ורוסיה ברשות בין אם כתיירים ובין אם כעובדים לחמש שנים.

יעקב כץ: אני מדבר על למעלה מ -50,000 מסתננים שנכנסו שלא כחוק למדינת ישראל.

יעקב כץ: כשאדם נכנס כחוק למדינת ישראל ואחר כך נשאר פה יש עליו מעקב, יודעים את מספר הדרכון, יודעים מיהו ומהו, הוא נכנס כחוק, זה שאחר כך הוא עובר על החוק זו שאלה אחרת.

יעקב כץ: כאשר מספר אדיר של אנשים נכנס שלא כחוק למדינת ישראל וממשיך להיכנס, ואני לא יכול בוועדה לומר לתושבי ישראל בכלל, לתושבי אילת, תל אביב, תושבי בני ברק, ראשון לציון, תושבי אור עקיבא, תושבי אשדוד שאנחנו כמחוקקים למרות שאנחנו מטפלים בנושא יום ולילה לא יכולים להגיד להם מתי הבעיה הזאת תיפתר.

ניצן הורוביץ: תודה אדוני.

ניצן הורוביץ: הדיון חשוב.

ניצן הורוביץ: אני רוצה לומר כמה מילים באופן כללי.

ניצן הורוביץ: הבעיה הזאת היא לא רק בעיה שישראל מתמודדת איתה.

ניצן הורוביץ: כשמסתכלים על העולם ובמיוחד על העולם המפותח אנחנו רואים שמדינות אחרות מתמודדות עם היקפים הרבה יותר גדולים, אני לא רוצה לקורא להם מסתננים או פליטים זרים, אלא הגירה מסוגים שונים.

ניצן הורוביץ: כל מדינה מתמודדת בדרכה, אגב אני לא ראיתי מדינה אחת שיודעת לעשות את זה בצורה מוצלחת לשביעות רצונה.

ניצן הורוביץ: זו בעיה, זו בעיה עולמית, יש לנו מקומות בעיקר ב'קווי השבר' בין אזורים מפותחים לאזורים פחות מפותחים כמו למשל בגבול ארצות הברית-מקסיקו, כמו אוסטרליה-אינדונזיה, כמו בגבול ישראל-מצרים.

ניצן הורוביץ: מצד אחד יש לך אוכלוסיות שחיות ברמה נמוכה ביותר ומצד שני מדינות מבוססות.

ניצן הורוביץ: אפשר לראות את זה בספרד, יוון, ים תיכון, מלטה וכדומה, אלו קווי שבר שלא אנחנו המצאנו אותם וכולי.

ניצן הורוביץ: ההסתכלות הזאת מחייבת גישה כוללת.

ניצן הורוביץ: הרי לא נפתור את הבעיה על ידי החזקתם אצלנו באופן בלתי מוגבל בזמן.

ניצן הורוביץ: לכן צריך לחשוב על איזה מנגנון שבאמת מצמצם קודם את מספר הנכנסים.

ניצן הורוביץ: יש מדינות שעושות את זה, למשל, בגבול ארצות הברית-מקסיקו, בצלאל אם ראית אתה יודע ששם באריזונה למשל יש מתקנים שמגיעים מאות אנשים ביום ואז יש שם תהליך מאוד מסודר, למי שיש באמת איזו בעיה של פליט, איום, בטחון או מטופל, הרוב הגדול אין להם והם מבקשי עבודה או מהגרי עבודה, הם מוחזרים עוד באותו יום לצד המקסיקני, הם אולי מנסים אחר לעבור שוב.

ניצן הורוביץ: זה בגדול.

ניצן הורוביץ: אצלנו הבעיה היא שאין את הטיפול ואת הבדיקה הזאת.

ניצן הורוביץ: זאת אומרת שאנחנו מחויבים גם לפי החוקים שלנו וגם לפי החוקים הבינלאומיים לאתר  למי באמת יש מעמד כזה או אחר.

ניצן הורוביץ: לגבי האחרים, ואני מסכים איתך שרוב רובם של הנכנסים הם לא פליטים, אנחנו נפגשים ושמעתי אותך, צריך להחזיר.

בצלאל טרייבר: אני הוראתי להחזיר אותם עוד באותו יום.

ניצן הורוביץ: לנו אין את האפשרות שקיימת בגבול ארצות הברית-מקסיקו, אגב נכנסים יותר מאלף איש ביום.

בצלאל טרייבר: 25,000 איש ביום, לאורך כל הגבול של  25,000 ביום.

ניצן הורוביץ: לא נראה לי , אבל טוב למרות שהמספר נראה לי מוגזם.

בצלאל טרייבר: לתוך ארצות הברית נכנסים 1,000 איש.

ניצן הורוביץ: כאן השאלה, מוסכם עלינו שישראל לא יכולה להיות הפתרון של המצוקות שקיימות באפריקה, צריך לגלות סימפטיה ולעזור אבל אנחנו לא יכולים לתת תשובה כזאת כמו ששום מדינה אחרת לא יכולה, כמו שספרד, איטליה, יוון או ארצות הברית לא נותנות את התשובה.

ניצן הורוביץ: אני רוצה לשאול אותך, בכל זאת יש תמורות באפריקה, למשל הרבה מהסודנים שהגיעו, הבעיה בסודן השתנתה ותקום מדינה עצמאית בדרום סודן, הגיעו ממנה המון אנשים שאולי זכאים ויתכן שהיו בעבר זכאים לסטאטוס של פליטים, היום ניתן להחזיר אותם למולדתם.

ניצן הורוביץ: אני יודע שאתם עושים, אבל השאלה האם זה לא טיפה בים.

ניצן הורוביץ: הרי ברור, אני חושב שגם יושב ראש הוועדה יסכים איתי שגם אם נקים את הגדר וגם את המתקן הרי האינטרס הוא לפתור את הבעיה ולא להשאיר כאן אוכלוסיות במתקנים עד אין סוף עם שירות בתי הסוהר ועם כמה שזה עולה.

ניצן הורוביץ: אלא, מי שזכאי לטיפול כפליט את הבקשות שלו צריך לבדוק ולא למשוך את זה עד אין סוף, ומי שלא זכאי צריך לחזור הביתה, זאת השאלה.

ניצן הורוביץ: גם לגבי אריתריאה, איפה זה עומד היום?

ניצן הורוביץ: אריתריאה היא מדינה שיש לישראל קשרים.

יעקב כץ: ישהו במתקן, אבל מה יהיה אחרי המתקן.

ניצן הורוביץ: מתקן חייב להיות עניין זמני, הרי ברור לכם שאנחנו לא הופכים אותו לאיזה קיבוץ.

ניצן הורוביץ: אריתריאה היא מדינה שלישראל יש איתה יחסים דיפלומטיים, יושב שגריר ישראלי שם, איפה זה עומד?

יולי יואל אדלשטיין: אני אתייחס לדברייך.

יולי יואל אדלשטיין: קודם כל זה נכון שתופעת ההגירה היא באמת בעיה עולמית ומדינות המערב, בעיקר אירופה, עשו מהפך חשיבתי והתנהגותי בעיקר בשלוש השנים האחרונות, גם מדינות כמו מדינות סקנדינביה שהיו פעם מאוד ליברליות בנושא של קליטת מהגרי עבודה או אחרים, שינו באופן קיצוני את החוקים שלהן והן הטילו הגבלות מאוד קשות בנושא ההגירה בגלל מה שקרה באירופה באופן כללי.

יולי יואל אדלשטיין: לכן אני חושב שזה אחת התוצאות שממדינות אפריקה שהיו פעם מגיעים לאגן הים התיכון ומנסים לעבור לאירופה או באמצעות ספינות או באמצעות מטוסים לכאורה נסגרו בפניהם המעברים האלה.

יולי יואל אדלשטיין: לכן נמצא אפיק במדינה הדמוקרטית היחידה שגובלת בגבול יבשתי עם אפריקה, כפי שאתם היודעים הדרך פתוחה, אין גדר והיום מקימים את המכשול, לכן המגמה הלכה וגברה החל משנת 2007.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו במתקן השהייה בהחלט מתכננים להקים שם יחידה שתבדוק את מבקשי המקלט.

יולי יואל אדלשטיין: היום בהתאם לקצב הכניסה נכון להיום נקים במתקן יחידה נוספת שאמורה לטפל בכל מבקשי המקלט האלה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו יודעים שברמת העיקרון אחד שיצא ממדינתו בגלל שהוא נרדף, ברגע שהוא יצא ממנה סכנת הרדיפה ירדה ממנו.

יולי יואל אדלשטיין: ברגע שסכנת הרדיפה ירדה מה שנשאר לו זה איפה הכי טוב לו לחיות.

יולי יואל אדלשטיין: רבותיי, אנחנו לא ממציאים את הגלגל וגם לא האו"ם, לאיחוד האירופי יש את אמנת דבלין שאומרת שאם נכנסת לאירופה, במדינה הראשונה שדרכת בה שם אתה יכול להגיש בקשה למקלט.

יולי יואל אדלשטיין: אתה לא יכול להתחיל בכל אירופה ולחפש את המדינה הכי נוחה, אולי יוון היא מדינה לא סימפטית והמצב הכלכלי שלה קשה אז הוא יתחיל לטייל בבלגיה , צרפת או בהולנד, אין דבר כזה וגם האירופים הבינו את זה.

יולי יואל אדלשטיין: יש להם את אמנת דבלין שאומרת שאם הוא נכנס ליוון שם הוא יוכל להגיש בקשה.

יולי יואל אדלשטיין: גם אם אתה מגיש עכשיו בקשה בהולנד, ההולנדים לוקחים  אותך אחר כבוד ומחזירים אותך ליוון להגיש את הבקשה.

יעקב כץ: אתה מדמה את זה למצרים וישראל?

יולי יואל אדלשטיין: אני מדמיין את האחד שיצא מאריתריאה ועבר דרך סודן, דרך מצרים והגיע לפה למדינה שלישית, אני אומר שגם אם הייתה לו סכנה באריתריאה, בהנחה שיש לו סכנה אישית ורודפים אחריו, ברגע שהוא יצא מאריתריאה הסכנה לכאורה חלפה.

יולי יואל אדלשטיין: הוא אומר סודן לא נוחה לי, במצרים יש אבטלה ומהומות אז הוא בא לישראל.

יולי יואל אדלשטיין: האירופאים הבינו את זה ולכן הם קבעו את אמנת דבלין.

יולי יואל אדלשטיין: דבר נוסף שלהם יש ולנו אין רבותיי, האירופאי יכול לקחת כל נתין ולבדוק את טענותיו, בדרך כלל הם מגיעים לאירופה, בדרך כלל הוא מגיע למדינת היעד הראשונה בטיסה או בהפלגה, האירופאי בודק את טענותיו.

יולי יואל אדלשטיין: ברגע שהוא מצא שטענותיו אינן עונות לאמנת הפליטים הוא לוקח אותו אחר כבוד שם אותו על המטוס ושולח אותו הביתה.

יולי יואל אדלשטיין: למרבית מדינות אפריקה, אני לא יכול לעשות את זה כי אין לי קשרים דיפלומטיים.

יולי יואל אדלשטיין: יש לי פה נתינים שבדקתי את הבקשות שלהם, מגינאה, סודן ומאיפה שאתם רוצים, דחיתי אותם, לא רק אני אלא גם האו"ם והוועדה ובית משפט דחו אותם ואני לא יכול לעשות איתם שום דבר.

יולי יואל אדלשטיין: הוא יושב לי פה ואני לא יכול לעשות איתו שום דבר.

יולי יואל אדלשטיין: לכן המצב שלנו מאוד בעייתי בקטע הזה למרות שבדקתי את הטענות שלו, דחיתי אותן, הוא הגיש ערר לוועדה והוועדה דחתה אותו, הוא המשיך והגיש ערר לבית המשפט המחוזי וגם לעליון וגם העליון פסל אותו.

ניצן הורוביץ: לגופו של עניין.

ניצן הורוביץ: מהי ארץ מוצאים של רוב אלה שנכנסים בזמן האחרון?

יולי יואל אדלשטיין: כ- 55% -אריתריאה, 25%- סודן, והשאר מכל מקום.

ניצן הורוביץ: אלה שמגיעים מסודן מאיפה הם באים?

יולי יואל אדלשטיין: מכל סודן.

ניצן הורוביץ: ואי אפשר להחזיר את אלה כי היו התפתחויות.

יולי יואל אדלשטיין: יש התפתחויות והם נמצאים בהליכים די מתקדמים, אנחנו מקווים שבאוגוסט-ספטמבר שכל הנושא של המשאל וההכרזה יסתיימו אז יהיה לנו קל יותר להחזיר.

יולי יואל אדלשטיין: היום כרגע בגלל המצב הרגיש בסודן  אני מסוגל להחזיר רק את מי שמוכן לצאת, לפי הרצון לחזור אני עוזר לו ואנחנו נותנים לו גם דמי התארגנות ומעלים אותו על מטוס ושולחים אותו הביתה.

יעקב כץ: כמה הוחזרו בשנה שעברה?

יולי יואל אדלשטיין: בשנה האחרונה, כ- 600 איש.

יולי יואל אדלשטיין: זה מה שנקרא טיפה בים ולפעמים זה מתסכל, למשל בחודש האחרון הוצאתי 140 איש ובבוקר נכנסו לי 150 מהגבול.

יולי יואל אדלשטיין: זה די מתסכל אבל אנחנו לא מרימים ידיים וממשיכים לעשות את הפעילות הזאת להוציא.

ניצן הורוביץ: יוסי, תגיד מילה על אריתריאה.

יולי יואל אדלשטיין: המצב באריתריאה הוא מצב מאוד סבוך.

יולי יואל אדלשטיין: האו"ם הוציא לפני שבועיים-שלושה נייר עמדה שעדיין לא הספקנו ללמוד אותו כי זה ספר.

יולי יואל אדלשטיין: לצערי גם האו"ם  מתחמק בנייר העמדה שלו מלהגיד את האמת והוא כל הזמן רק מרמז.

יולי יואל אדלשטיין: האו"ם אומר שיש בעיה.

יעקב כץ: האו"ם אומר שאי אפשר להחזיר לאריתריאה.

ניצן הורוביץ: מרמז על מה?

יולי יואל אדלשטיין: על המצב שלא השתנה.

ניצן הורוביץ: צריך לראות אם 60% מגיע מאותה מדינה אז כדאי לבחון - - -

יולי יואל אדלשטיין: אני לא רוצה להיכנס לזה, יש כרגע כל מיני פעילויות למצוא פתרונות דרך צד שלישי גם מול אריתריאה וזו פעילות לא פשוטה, יש גם פעילות כזאת.

ניצן הורוביץ: אני אומר שהגדר והמתקן הם כבר פה.

ניצן הורוביץ: אנחנו צריכים לחשוב איך אנחנו בכלל מונעים את הכניסה.

יולי יואל אדלשטיין: אני אומר לך חבר הכנסת ניצן הורוביץ, אני כתפיסה וגם במה שהוצג לממשלה, חילקנו את זה לשניים, שלב ראשון המניעה ואחרי זה מה עושים עם ה'מלאי' שקיים כאן בארץ ואיך מתמודדים איתו.

יולי יואל אדלשטיין: אלו שני חלקים.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו קודם כל צריכים לעצור את הזרם השוטף הזה כי הוא באמת מכביד על כולנו.

יעקב כץ: עמית סדן מהאוצר אתה עוד רוצה להוסיף משהו?

עמית סדן: אני רוצה להבהיר שאם השתמע כאן שאנחנו תוקעים את זה, שאנחנו לא רוצים בזה, שאנחנו מעכבים את זה - - -

יעקב כץ: אני רוצה להגיד שלא יודעים מתי בונים את המתקן, הנהירה תימשך, צריך לחוקק חוק על המתקן כי בלי חוק זה לא יהיה ואפריקה תגיע כולה לישראל.

עמית סדן: לפחות מהצד של משרד האוצר, אני אומר, יש לנו כעת את ה'חוק למניעת הסתננות' שעובר עכשיו.

עמית סדן: בלי שהחוק הזה יעבור לא נוכל לכלוא אותם לתקופה של יותר מחודשיים ואז הקמה של מתקן ל- 8,000 איש זה לזרוק כסף לים, זה חסר כל ערך.

עמית סדן: לכן כרגע אנחנו מתקצבים את התכנון בהנחה שהחוק יעבור, החוק יעבור אנחנו נשים את הכסף לשאר הדברים בהתאם לסיכומים שיהיו.

עמית סדן: אנחנו בשום אופן לא רוצים לתקוע את העניין הזה, אנחנו רוצים לקדם אותו, אנחנו בתוך העניין הזה.

יעקב כץ: אבי וקנין, איש "סהרונים".

אבי וקנין: אני ראש אגף מטה בשירות בתי הסוהר.

אבי וקנין: אני אסקור את כל מה שקשור מבחינתנו בשוהים, מסתננים.

יעקב כץ: אני מבין שנבנו שם עוד 1,000 מקומות.

אבי וקנין: עדיין לא נבנו.

אבי וקנין: כרגע יש מתקן ל- 2,000.

אבי וקנין: נכון לבוקר לשאלה שלך האם מנצלים את כל ה- 60 הימים זה לא בדיוק אבל יש מנגנון.

יעקב כץ: למה לכאורה לא מנצלים את כל הימים?

אבי וקנין: אין לי תשובה לעניין הזה.

יעקב כץ: למשל, אם האנשים היו יודעים, בין היתר הם יודעים שאם הם מגיעים ואחרי שבוע-שבועיים הם יוצאים לחפש עבודה אולי אם הם היו יודעים שלפחות חודשיים הם ישהו, אנחנו מחפשים פתרונות למנוע את האפשרות לאדם להגיע לכאן, אם הוא ידע שהוא יכלא לחודשיים זו יכולה להיות בהחלט יכביד עליהם.

יעקב כץ: אבל אם הוא מבין שמה שיש כאן זה רק הקלה, הקלה והקלה ומדינת ישראל קולטת אותו אז למה שהוא לא יתאמץ להגיע לכאן.

אבי וקנין: אני לא רוצה לדבר בשם יוסי כי הוא ידע להציג את זה טוב ממני, אני מניח שזה בגלל שאין מקומות להחזיק את המסתננים ואז אין בררה, כדי להחזיק כל מי שחודר צריך לשחרר את האחרים, זו פשוט אחת הבעיות המרכזיות.

אבי וקנין: אנחנו בשלב התכנון של מסגרת הרחבת "סהרונים" עומדים להקים את ה- 1,000 הנוספים.

אבי וקנין: שירות בתי הסוהר אמור לקחת על עצמו גם את ההקמה וכמובן את ההפעלה.

אבי וקנין: כמו שנאמר יש כרגע סיכומים תקציבים, עם קבלת כל ההיתרים אנחנו כמובן נצא לדרך.

אבי וקנין: אני מעריך שנוכל להעמיד מתקן כזה תוך שמונה חודשים בהנחה שלא תהייה בעיות בירוקרטיות שתמנעה מאיתנו לקבל את כל ההיתרים הנדרשים.

אבי וקנין: אני מצטרף לבצלאל טרייבר בכל מה שהוא אמר, אנחנו עובדים כמובן בתיאום למרות שהאחריות על ההקמה על פי החלטת הממשלה היא על משרד הבטחון, אבל אנחנו בהחלט עובדים בשיתוף פעולה די הדוק, גם באשר למאפייני המתקן, צורת הפעלתו, דברים אלה לא פשוטים.

אבי וקנין: ככל שהמתקן יקום מהר יותר שירות בתי הסוהר יודע ויש לו את הכלים להפעיל אותו כמו שהוא מפעיל 32 מתקנים אחרים במדינת ישראל.

יעקב כץ: סנ"צ יוסי גולן בבקשה.

יוסי גולן: אני אדבר בדגש על נושא האכיפה.

יוסי גולן: המסתננים האלה בהחלט מעסיקים את המשטרה וגורמים למשטרה להתעסק למעשה בדבר שאינו חדש אבל מהווה אצלנו משמעות כבדה מאוד מבחינת הטיפול באותם אנשים.

יוסי גולן: אני אתן לדוגמה את העיר אילת, באילת 6,000 מסתננים מתוכם 70% אריתריאים שמהווים בסדר גדול של 3.5% מסך כל התיקים של פשיעה בנושא אלימות, אלכוהול, תקיפות - - -

ניצן הורוביץ: לא צריך לעשות OVER ולהגזים.

ניצן הורוביץ: 3.5% זה אחוז קטן מחלקם באוכלוסייה.

ניצן הורוביץ: יש בעיה אבל לא צריך לעשות דמוניזציה של האנשים האלה, בסך הכלל אלה אנשים שעובדים כאן קשה.

ניצן הורוביץ: זהו.

ניצן הורוביץ: כולנו יודעים שיש בעיה אבל לא צריך להגזים.

יעקב כץ: ניצן, בדיונים הקודמים הדיווח היה שלאט לאט הם לומדים ומתקדמים, כלומר יש להם ממי ללמוד, לצערנו הרב אנחנו מקלקלים אותם.

יוסי גולן: יש זליגה ממקומות השהייה שלהם לשכונות בתוך העיר אילת וגם את זה צריך לקחת בחשבון.

יוסי גולן: זה גורם לירידת בטחון בקרב תושבי אילת  -זה משמעותי למשטרה.

יעקב כץ: אתה מדבר על 6,000 איש שנמצאים היום באילת, אתה מדבר על למעלה מ- 12%-13% מתושבי אילת, זה משמעותי מאוד ניצן הורוביץ.

יוסי גולן: הם ממשיכים להיכנס.

ניצן הורוביץ: אני יודע, כי מעסיקים אותם בבתי המלון ולכן הם מגיעים לאילת, משתלם לקחת אחד כזה במקום עובד ישראלי.

יעקב כץ: אני לא יודע אם כולם מועסקים.

יוסי גולן: במצב הנתון טוב שמעסיקים אותם.

יולי יואל אדלשטיין: הם מתקשרים בטלפון לחברים ומזמינים גם אותם.

יוסי גולן: אנחנו מחוברים גם לשירות בתי הסוהר וגם לצה"ל מבחינת הטיפול, יש שיתוף פעולה בין המשטרה מול שירות בתי הסוהר ובנושא הזה אין שום בעיה.

גלעד נתן: אני רוצה להעיר הערה אחת, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה לא כאן, נכון שכרגע החליטו לא להפסיק את עבודתם אבל כל עוד לא תהייה אכיפה על מעסיקים, ואין כרגע, כי מתוך שישה עשר הפקחים שאמורים לאכוף את תנאי ההעסקה של כל הזרים בישראל ולא משנה מיהם, עדיין לא איישו חצי מהמשרות וגם לא חצי ממשרות הסטודנט וזה שנה אחרי שהתקנים ניתנו.אין אכיפה ומעסיקים יכולים להעסיק אותם בכל תנאי ואז הם עושים את זה ומעדיפים אותם על פני עובד ישראלי.

גלעד נתן: הם מגיעים עוד ועוד כי התנאים הנמוכים האלה נוחים להם.

יעקב כץ: אני מסכם.

יעקב כץ: אנחנו התאספנו היום בעצם כדי לבחון, ראשית כדי לקבל נתונים, הנתון המרכזי שהוא נתון מבהיל אומר שלפי קצב הנכנסים כרגע אנחנו מדברים עדיין על 1,000 בחודש שאלו המספרים של שנה שעבר שחוזרים.

יעקב כץ: גם אם מדובר ב- 600 או 700 איש מדי חודש המצב הוא קטסטרופלי.

יעקב כץ: שנית, קיבלנו היום את המידע שלא ידוע מתי המתקן יוקם, אנחנו לא יכולים להצביע על תאריך שהמתקן הזה יעמוד, אפשר לומר שנעשים מאמצים.

יעקב כץ: דבר נוסף ברור, אני מבין בצלאל טרייבר שההערכות שלכם היא כשהגדר והמכשול יעמדו בצורה משולמת האפשרות הכניסה לישראל דרך אזור זה תהייה כמעט אפסית.

יעקב כץ: על פי ההערכה זה אומר שצדקנו שהלכנו על ההשקעה הזאת.

בצלאל טרייבר: עוד לפני כן, אנחנו מעריכים שעוד בחודשים הקרובים יהיו טווחים של 50-60 ו-  ברצף מגודרים  ואז יהיה להם יותר קשה.

יעקב כץ: כמו שאמר כאן יוסי אדלשטיין יש לנו שני שלבים.

יעקב כץ: קודם כל מה'סור מרע' צריך להתרכז בנושא המניעה ואחר כך עומדת השאלה מה עושים עם אלה שנמצאים כאן ואיך מתמודדים איתם.

יעקב כץ: אני מעריך שמספרם יגיע ל- 50,000 איש  - צריך לקחת את זה בחשבון וצריך שתושבי ישראל ידעו שמדובר על המספר הזה וזה מאחר ולא נוכל למנוע את כניסתם בשנה-שנתיים הקרובות ונצטרך להתמודד איתם אחר כך בדרך חדשה.

יעקב כץ: עיקר המאמץ צריך להיות שלכם, לכן בצלאל כל הקדמה וסיום מהיר של הגדר והמכשול תצמצם את מספר הנכנסים.

יעקב כץ: בהקמת הגדר והמכשול אני רואה את ההישג הגדול ביותר של הועדה כאן כי על הדבר הזה לחצנו בכל הכוח.

בצלאל טרייבר: אני עדכנתי קודם, מנכ"ל משרד הבטחון נתן הוראה לבחון להתחיל כבר עכשיו  נוספים.

יעקב כץ: ראשית זה דבר מצוין כדי למנוע את כניסת האחרים.

יעקב כץ: כמו שאמר ניצן הורוביץ או אורי אריאל ואחרים מה שנעשה עם אלה שנמצאים כאן זו בעיה אחרת, נצטרך לראות איך מטפלים בה.

יעקב כץ: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.