ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 170, 2011-05-30 10:30

דני דנון: אנו פותחים ישיבת ועדת העלייה הקליטה והתפוצות בנושא חשוב שאנו דנים בו כבר פעם שלישית.

דני דנון: נמצא איתנו מנכ"ל משרד האוצר מר חיים שני שאנו מודים ומעריכים שאתה מגיע לוועדה.

דני דנון: בישיבה קודמת הגיע נציגה מטעמך ואנו תיאמנו את מועד על מנת שיגיעו נציגי משרדי ממשלה שונים, הרב הראשי של העדה האתיופית הרב הדנה ובנושא שכולנו מכירים ואני אעביר את רשות הדיבור למנכ"ל משרד האוצר.

דני דנון: מבחינתנו הזמן הוא קריטי אנו רוצים לראות כבר את מסקנות ואת ההתקדמות ולתת את הבשורה למאות המשפחות שנמצאות במרכזי קליטה ובעצם נמצאות באוויר.

דני דנון: היו כאן פעם קודמת משפחות שהגיעו ממרכז קליטה מבשרת ואמרו אנו רוצים לצאת אבל אנו מחכים לראות מה הולך להיות ומה ילד יום וכרגע יש איזה שהוא חוסר תזוזה אז על מנת שנוכל לצאת בבשורה אנו מקווה מאד שהיום נקבל גם חדשות טובות וגם לוחות זמנים מהצוות הבינמשרדי אז אני אבקש לתת לחיים שני את זכות הדיבור ולאחר מכן חבר הכנסת אורי אריאל ושלמה מולה שנמצאים איתנו ונוכל להתמקד בדיון.

דני דנון: בבקשה חיים.

חיים שני: שלום בוקר טוב לכולם לח"כים לנציגי הקהילה ולכל מי שנוכח כאן.

חיים שני: הממשלה הטילה עלי לעמוד בראש ועדה שתבדוק ותתמקד בנושא של פתרונות דיור לאותם עולים שיגיעו ארצה החל מינואר 2012 על מנת לעמוד בהחלטת הממשלה בוועדה הזו נמצאים נציגי משרדים שונים אבל כמובן ששני המשרדים המרכזיים משרד השיכון ומשרד הקליטה שנציגיהם נמצאים כאן ושותפים מרכזיים.

חיים שני: אנו התמקדנו באותו מנדט שקיבלנו מהממשלה אנו כמובן מודעים רגישים ומבינים שנושא הקליטה הוא רחב יותר ויש בו אספקטים משמעותיים בנושאים של תעסוקה חינוך ורווחה זה לא היה המנדט של הועדה ולכן גם לא התמקדנו בנושא הזה אבל אנו מבינים כמובן שנושאים אחרים חשובים.

חיים שני: חשיבותה של הועדה הזו של חבר הכנסת דני דנון עומד בראשה ועדת הקליטה אנו מקיימים את הישיבה היום לפי לו"ז שלכם שלמרות שטרם הגשנו את ההמלצות הסופיות שלנו לקבינט או לממשלה, לכן מה שתשמעו מאיתנו זה את כיווני ההמלצות העיקריות.

חיים שני: אני מעריך ומאמין שהכיוונים האלו התקבלו ע"י הקבינט אני לא מצליח לחשוב למה לא אבל חשוב לדעת שאלו ההמלצות ועדיין לא אושר סופית ע"י הקבינט או הממשלה אני מניח שזה יקרה תוך מספר שבועות בודדים אנו כאמור צריכים להציע פתרונות שייושמו מינואר 2012 ואנו ניצלנו את הזמן לעשות עבודה יסודית למרות שהוקצבו לנו 60 יום וחשבנו שלנושא כזה רציני "חיפזון" כמו שאומרים "מן השטן" ולכן אני מעריך שהיום ההצעות והפתרונות שלנו הם יותר טובים כתוצאה מהזמן.

חיים שני: ועדה בצורה מסודרת קיימה כצוות שני מפגשים אבל בנוסף לשני המפגשים האלה שזה הקטע הפחות חשוב היו צוותי משנה שהתמקדו כאמור בעבודה בעיקר של משרד השיכון ומשרד הקליטה.

חיים שני: צוותי המשנה נפגשו מספר רב מאד של ישיבות ואני בעצמי ביקרתי במבשרת נפגשתי עם עולים בשלב של האולפן קצת בבית קצת לדבר קיבלתי מצגת מסודרת ממשרד הקליטה כדי לקבל תמונה גם ברמה האישית ולא רק דרך מספרים ונתונים זה תמיד יותר נכון וחשוב עיקרי.

חיים שני: ההמלצות שלנו עוסקים במה שאנו זיהינו כבעיות המרכזיות אני אתן את העיקריים אם תרצו אחר כך להרחיב ולהיכנס ליותר פרטים נמצאים פה גם צחי וגם רבקה מאגף תקציבים שעזרו לי רבות בפעילות וכמובן נציגי המשרדים השונים.

חיים שני: הנושא הראשון שהתמקדנו בו שהוא בעולים רווקים נכון לרגע זה לפי מיטב הבנתנו עולים רווקים אינם זכאים למענק ולהלוואה בלבד במידה והם רוצים לקנות דירה.

חיים שני: הנתונים שקיבלנו רובם לא מממשים את ההטבה הזו כתוצאה מכך אנו רואים לא מעט שהעולים הרווקים נמצאים במרכזים לתקופות יחסית ארוכות ומשתלבים פחות טוב ממה שכולם היו רוצים בחברה ובקהילה.

חיים שני: אנו ממליצים לשנות את הכלל הנהוג היום ולאפשר לעולים רווקים לקבל שכירות או מענק שכירות לתקופה ארוכה של עד חמש שנים כדי שיוכלו לצאת מהמרכזים ולהשתלב בקהילה ואנו מניחים שכתוצאה מזה אחרי תקופה של ארבע או חמש שנים שיגורו בשכירות עם סיוע משמועתי מהמדינה יהיה להם את הנכונות ואת היכלות לממש את אותה הלוואה שהיום כאמור הם לא ממשים.

חיים שני: זה פרק אחד שאנו מניחים שהוא פרק משמועתי מבחינה לשבר את האוזן יש לנו היום רק ברגע זה יחידים שמוגדרים כיחידים לא קשישים כאלף איש כך שמדובר בקהילה שנמצאים נכון לרגע זה במרכזים כך שמדובר –

אורי אריאל: אלף איש זה אלף חדרים חיים?

חיים שני: אלף איש זה אלף –

אורי אריאל: שניים ביחד שלושה.

חיים שני: לא, כארבע מאות חדרים אבל זה עדיין כמות זה אוכלוסייה מכובדת אז זה ככה לקבל סדר גודל זה המלצה ראשונה.

חיים שני: המלצה שנייה עוסקת בנושא שאנו מודעים לו והוא נושא מאד רגיש ואני משתמש בהגדרה פורמאלית שנקרית שכונה סגורה זה לא הגדרה שאנו נתנו לה אלא זו הגדרה מקובלת אנו יודעים שיש היום מגבלות על כניסה לשכונות סגורות מה שאנו מציעים זה שני נושאים שיתבצעו כרגע.

חיים שני: האחד קודם כל בדיקה עם אותו אחוז אותן מגבלות אחוז גבוה שמוגדר כתשעה אחוז האם הוא באמת קורה בפועל זה נקרא בדיקה טכנית סטטיסטית רק לבדוק שאותם שכונות שהוגדרו כסגורות האם באמת נמצאות במספר הזה או משינויים כאלה ואחרים של האוכלוסייה המצב שם בפועל הוא יותר נמוך זה נושא אחד שאנו ממליצים לקבל את הבדיקה.

חיים שני: נושא השני שאולי הוא יותר משמועתי אנו יודעים שיש לא מעט שכונות שהוגדרו כסגורות אנו חושבים שאם יוגמשו הקריטריונים גם אם זה יהיה במקצת גם אם זה במספרים קטנים או באחוזים קטנים הלא בגלל שיש לא מעט שכונות שהוגדרו שאנו נאפשר לפתוח אותם קצת יותר הלוא אם אנו מדברים על כל השכונות שבמדינת ישראל תהיה יותר משמעותית ותאפשר איזו גמישות כהוראת שעה או כמשהו זמני כדי לאפשר את הקליטה גם בשכונות האלה שוב אנו לא ממציאים או חושבים שצריך להיות משהו דרסטי אבל גם אחוז קטן יכול לתת איזה שהוא אימפקט.

אורי אריאל: כמה בערך זה מאות יחידות סעיף 2?

חיים שני: נמצא פה גם חביב אז הוא יוכל להתייחס לזה אבל אני נותן את היי לייט כדי שתראו את כל התמונה ואז אפשר אני מניח לענות על שאלות .

חיים שני: נושא שלישי קשור לזוגות צעירים אנו מציעים שגם בשכונות שמוגדרות כשכונות סגורות היום זוגות צעירים ללא ילדים אחד החששות ואנו מבינים את זה שבשכונות סגורות משפחות עם ילדים יכולות להעמיס את כל מערכות התשתית אם יש שם עלייה משמעותית אם משפחות עם ילידם ולכן אנו ממליצים שמשפחות ללא ילדים יוכלו לממש את המענק גם בשכונות סגורות מה שלא התאפשר עד עכשיו.

חיים שני: נושא רביעי שאנו חושבים שהוא נושא משמעותי פה אנו יודעים שנכון לרגע זה משפחות שממשות את המענק יש להם רק שתי אפשרויות בעצם או לממש את המענק ומיידי אחרי השנתיים יש להם גם אפשרות להישאר עוד תקופה מסוימת במרכז הקליטה ואז המענק הולך ופחות אנו ממליצים חשיבה מחודשת על הנושא הזה ולאפשר למשפחות האלה לתקופה של בין 4 ל 5 שנים להיכנס לשכירות ארוכת טווח ששוב תהיה מסובסדת בחלקה בצורה משמעותית ע"י הממשלה תיכנס לשכירות ארוכת טווח בקהילה ורק אחרי זה יתאפשר להם היכולת לממש.

אורי אריאל: מבלי המענק.

חיים שני: לא, המשמעות שמשפחות, אנו מבינים שאחרי שנתיים להחליט על המענק מבלי שאתה מכיר את מדינת ישראל מבלי שאתה מבין את המגבלות זו כנראה מגבלה מורכבת ולכן אנו חושבים שאם המהלך הזה שיאפשר להם להשתלב בקהילה לבחון את עצמם ולראות איפה הם יכולים ורוצים לגור להבין טיפה יותר זה מאפשר תקופת התארגנות יותר ארוכה ואנו ממליצים לפתוח את זה לתקופה שבין 4 ל- 5 שנים שכירות ארוכת טווח לשמור את האופציה למענק.

חיים שני: אפשר כמובן יהיה להשתמש אם הם רוצים ומגיעים למסקנה המהלך התקופה שהם רוצים לממש זה בסדר גמור אבל האופציה הזו תישמר להם לתקופה שבין ארבע לחמש שנים.

חיים שני: זה הנקודה הרביעית והנקודה האחרונה אנו ממליצים להגדיל את המענקים למשפחות מרובות ילדים משפחות שיש להם ארבעה ילדים ויותר כך שיהיה להם קצת יוצר גמישות ממה שיש להם היום לממש את המענק את הסכומים המדויקים אנו נעבוד עליהם עכשיו עם משרד השיכון אך כמו שאמרתי אלה הם העקרונות אבל זה הכיוון אנו מניחים.

דני דנון: הפרד את ההליך המכשלות בדרך כדי להפוך את זה למציאות עבור העולים.

חיים שני: ההליך הוא יחסית פשוט, אנחנו אמורים להציג את העקרונות האלו לקבינט בתוך מספר שבועות ולאחר מכן משרד השיכון האוצר והקליטה את העקרונות האלה יתרגמו למספרים מדויקים ועם זה אפשר יהיה לצאת לדרך אני מעריך שזה סדרי גודל של חודשיים גג שלושה כך שלקראת 2012 כל הנתונים יהיו בהירים לכולם זה פחות או יותר המתווה שיש לנו כרגע.

דני דנון: חבר הכנסת אורי אריאל ואחרי זה חבר הכנסת שלמה מולה.

דני דנון: שאלות ואחרי זה התייחסות.

אורי אריאל: המנכ"ל ציין שבקשר לעולים שהגיעו ב 2012 –

חיים שני: המנדט של הוועדה, ההנחה הייתה שעד סוף השנה נממש את תוכנית או החלטת הממשלה שפחות או יותר עד סוף השנה מרכזי הקליטה יכולים לעמוד בהגעה של העולים זה לא ברמה מדויקת אבל זה פחות או יותר ההנחה ולכן הפתרונות צריכים להיות רלוונטיים החל מ- 1.1.12

אורי אריאל: אני אגיד מאד בקצרה ולצערי אני נאלץ לעזוב.

חיים שני: חשוב מאד ולא ציינתי אמנם אני עומד בראש הועדה אבל מי שבאמת עושה את העבודה זה בעיקר משרדי השיכון ומשרדי הקליטה גם ישראל שוורץ גם חביב קצב גם מיכאלה גרסון אז מאד חשוב הייתה פה הרבה חשיבה ועבודה נסיונית להתלבטות על כל מיני מודלים זה בעיקר התרומה שלהם לעניין.

אורי אריאל: תודה לכל העוסקים במלאכה קודם כל ליו"ר הוועדה שמעלה ולא מרפה כי פעמים רבות שיש בעיה הדברים הולכים כאילו זה הסתדר וממשיכים לפעם הבאה כי יש הרבה בעיות ותודה לכל האחרים בלי לנקוב בשמות אני מבקש מהמנכ"ל לא לשכוח את אגף תקציבים כי בלעדיהם מה היינו עושים צחי מלאך ראובן ואחרים אז אני אומר להם גם תודה.

אורי אריאל: צריך לומר קודם כל אני מבין מה היה פה וטוב שהדיון נערך אני לא מצטער עליו אבל בסוף צריך לראות שיש החלטות שאושרו בקבינט ויש לצידם את המחיר את הכסף שצריך ואת הכללים שהמשרדים כמובן צריכים לקבוע כי בסוף צריך שיהיו כללים ברורים מה הוא עושה שיוכלו לממש וע"י זה פנו מרכזי הקליטה ופתרונות אחרים כפי שציינתם הדיון על היכולת הקליטה במרכזי הקליטה.

אורי אריאל: אני מכיר היטב הייתי מעורב בו במידה מסוימת לקראת קבלת ההחלטה על העלייה הנוכחית של החלטת ממשלת ישראל והויכוח כמה בחודש אנחנו מתוך הבנה שיש בעיה זה לא דבר תלוש כולם רוצים עלייה, אני חושב כולם מכבדים מאד את העלייה מאתיופיה את העדה ויחד עם זה כולם רוצים שתהיה 'קליטה טובה כי אחרת אנו ניכנס למשברים.

אורי אריאל: אני מוכרח לומר שאני לא אוהב את המספרים עלייה היא עלייה היא עלייה וצריך לאפשר לכל מי שנמצא יהודי ועכשיו אני מכיר את ההסבר ואני לא נכנס לזה עכשיו הם לא עולים לפי חוק השבות אלא לפי חוק הכניסה וכו' אבל הממשלה כבר החליטה וזו המציאות שבה אנו חיים ואני מציע לך למנכ"ל שעומד בראש הועדה ועדיין לא סגרתם את ההחלטה ואפשר אולי לעשות עוד מקצת שיפורים.

אורי אריאל: אני לא רוצה שיפורים אבל נדמה לי לפחות מה שהבנתי מהפרטים שאמרת שיש פה הליכה לקראת, זה לא רק איפור אבל אני חושב שזה לא מספיק כדי למנוע את המצבים שבאמת הולכים לשכונות הסגורות.

אורי אריאל: למשל אחת ההצעות שלכם יכול להיות שזה יפתור כמה מאות יחידות דיור במרכזי הקליטה אבל אנו נכנסים לבעיה אחרת של טיפול "אחרי" זה שייקח שנים רבות מאד.

אורי אריאל: אני כנראה לא יהיה פה אני יוכל לחשוב שגם אתה לא תהיה כבר מנכ"ל האוצר וכו' זה נכון גם לשאר האנשים אבל האנשים יהיו בשכונה כמו קריית משה ברחובות ונו מה אז יש להם קורת גג נכון והם פינו את החדר הזה ומה עכשיו?

אורי אריאל: הם צריכים להיקלט בחברה הישראלית ואני לא אומר את זה בגדר ביקורת או הטפת מוסר כולם רוצים שתהיה גם קליטה טובה אני מסכם את דברי היו"ר והמנכ"ל ואני אומר לכם לבדוק עוד פעם האם לא שווה לשלם עכשיו יותר אני לא אומר קצת יותר אולי זה יותר מקצת ולמנוע אחרי זה הוצאות מתמשכות והרגשת התמרמרות וכל הקשור בזה.

אורי אריאל: כולנו מכירים את העליות השונות ישראל היא מדינה קולטת עליה ואני חושב באופן אישי שהיא קולטת מצוין עם כל הבעיות הרי מה מתעסקים בבעיות, אבל צריך לזכור שנקלטו פה כמה מליוני עולים מכל העליות של הייקים והרומנים וההונגרים והמרוקאים והרוסים והאתיופים וכן הלאה, סה"כ הקליטה היא טובה אני חושב אנו מתעסקים בבעיות באופן טבעי.

אורי אריאל: אני חושב שכדאי לעשות עוד מאמץ מסוים ולעשות את הקליטה עוד קצת יותר טובה למרות כל המאמצים שאני מודה על זה ומשבח על זה כדי למנוע את הטיפול שאולי נצטרך בעקבות זה ובכך אני חושב נביא מזור לעליה הזו שהיא עליה שיש לה הרבה קשיים הרבה הוד אבל אנשים בסוף עם ההוד וייקר לא הולכים למכולת וצריך לנסות לעזור ואני שוב מודה לכל מי שעוסק בזה ומקדם את הנושא.

דני דנון: תודה רבה לח"כ אורי אריאל ואני מבקש את שלמה מולה ואחריו ד"ר נגוסה.

שלמה מולה: קודם כל אני רוצה להודות למנכ"ל האוצר וכמה התייחסויות כמה שאלות ואחרי זה התייחסות.

שלמה מולה: לא אמרת לנו בערך סדר גודל של המענקים באחוזים ואם ניתן לקבל פחות או יותר לקבל מענקים למשפחות גדולות.

שלמה מולה: האם אתה יכול לומר לנו האם התוכנית שלכם היא, אני מקווה שבחלקה תמומש אבל בחלקה יש לי הערות אבל במידה שאתם לא תמצאו פתרונות והם לא יהיו אתכם לפינוי מרכזי הקליטה האם אתה יכול לומר לנו שאתם כן תלכו במסלול של בניית מרכזי קליטה חדשים?

שלמה מולה: זאת אומרת בצד אחד אנו לא רוצים לעצור את העליה אם במקרה שהתוכנית הזו לא תמומש אני לא רואה שמשרד הקליטה והסוכנות היהודית לוקחים זוגות צעירים ומוציאים אותם בכוח ממרכז קליטה בצווים משפטיים.

שלמה מולה: צו משפטי בד"כ לוקח שנתיים אני לא רואה שמשפחה של יוצאי אתיופיה ואתה אומר להם תצאו לשכירות לטווח ארוך היא מקבלת, מאמינה לממסד בתקווה לממש את המשכנתאות ואני עלולים להיתקע ואותו הדבר לגבי צעירים אולי אני מזדהה עם התפיסה שהצעירים אולי צריכים לצאת לשכירות אבל שוב הוצאתם ממרכז קליטה זה סיפור ארוך ואם אנו מדברים על ראשון לינואר אי אפשר לבוא ולהגיד תעצרו את העלייה.

שלמה מולה: לכן אני מציע תחפשו את האופציה הזו שגם מרכז קליטה מאמץ אחד או שניים כדי שהעולים לא יצטרכו להישאר באתיופיה.

שלמה מולה: עכשיו לגבי הפתרונות המוצעים לפי דעתי במסגרת ההמלצה שלכם אני ממליץ ותעשו מה שאתם רוצים בסוף.

שלמה מולה: אני אתמול גם עשיתי שעורי בית לפני שבאתי לדיון הייתי במרכז קליטה קרית גת והלכתי לדבר עם עולים ואני יש שם קבוצה של צעירים שעובדים אפילו במשרות אני אתמול הייתי שם פגשתי אנשים עובדים ואומרים אנו עובדים שם אז למה אתה לא מאפשר לנו לקנות דירה בקרית גת?

שלמה מולה: ואני אומר לכם כאן ויכול להיות שחלק מהחברים לא יסכימו איתי אני מעדיף שהמשפחה תקנה דירה בשכונה איכותית בקרית גת מאשר שיגיעו ליפו בתל אביב לשם תל אביב בלבד או לשכונה אחרת במרכז הארץ ואז הילדים כבר לומדים באותו בי"ס באותו גן ילדים המשפחה מרוויחה כסף ועובדת הרי כל אחד מאיתנו רוצים לעודד אותם שיעבדו.

שלמה מולה: אני מציע לכם לבדוק את האופציה הזו כל זוג תצעיר שמוצא עבודה באותו ישוב עבודה קבועה או אמורה להיות קבועה ואם הוא עובד לפי דעתי אתם צריכים לאפשר לו את המשכנתא ושיוכל לקנות דירה באותו מקום אני חושב שתאם תעשו טוב מצד אחד.

שלמה מולה: מצד אחד אדם מייצר הוא עובד והוא לא תלוי וברגע שעוקרים אותו מקרית גת לראשון לציון אז הוא יגיע לראשון לציון ועד שהוא מוצא עבודה ועד שהוא מתאקלם אז אם יש את האפשרות הזו של לתת אני יודע שפעם הייתה ועדת חריגים שאפשר לאותם תושבים לקנות באותו ישוב.

דני דנון: יש ועדה כזו עדיין.

שלמה מולה: אני לא יודע אם הועדה הזו מאשרת או לא אנו מציע לא לחכות למסלול של ועדה שזה יהיה חלק מההמלצות שלכם, הדבר הנוסף אדוני המנכ"ל אני חושב אני אגיד אולי אחרוג מהמלצותיי כשהייתי איש מקצוע אני חושב שזה צריך לחשוב חוץ ממספר ערים מסוימות לפתוח את הארץ בכלל לקליטה.

שלמה מולה: אני אסביר למה, אני יודע שאולי חלק מהאנשים שקצת ירימו גבה אבל אם אנו מדברים על בסופו של דבר על אוכלוסיה של שמונה אלפי איש המדינה לא תיפול, מה הבעיה שבאר שבע תקלוט עוד קצת אשקלון עוד כמה ערים קרית גת יכול להיות שבתוך הערים צריך –

דני דנון: צריך בתוך שכונה.

שלמה מולה: ערים, צריך לקנות שכונות מסוימות אם אתה בא ואומר לי בקרית משה בשום פנים ואופן לא אם אתה אומר לי בראשון לא אבל אני מעדיף במקום קרית משה את שכונה באשקלון כלומר צריך, אני אומר יש ערים שלא קלטו את העליה האחרונה של העשרים השנים האחרונות אלא במבצע משה או במבצע שלמה כלומר אולי מבצע שלמה הם ותיקים יחסית בניהם כבר בני עשרים לכן אני מציע ללכת גם על אופציה של פתיחת ערים עפולה, נצרת עילית אם נותנים משכנתאות יותר אבל התנאי יהיה שלא להיות קמצנים לבטל את כל המדרג של המשכנתאות א, ב, ג, ה, לבטל הכל לתת רק משכנתא סכום אחד אחיד לפתוח את המדינה לכל הערים אני אומר לך אתה לא תזדקק של זוגות צעירים, כל האקרובטיקה הזו לא תהיה קיימת אני מציע למה אני אומר את זה אם אתה היית אומר לי אדוני המנכ"ל אני רוצה לקלוט את כולם ברמת גן או בגבעתיים אני הייתי מאמין לך, בטוח שיש לך רצון אבל אני לא חושב שהמדינה היום מסוגלת לתת מענק של שבע מאות שמונה מאות אלף שקל כדי שהמשפחה תגיע לרמת גן, החלום הזה לצערי נגוז לא קיים לא רעננה לא הרצליה הכול תיאוריות ותיאוריה בלבד נשארנו.

שלמה מולה: ואני אומר לך עולים לא נקלטו באותם הערים ונשאר לנו מעט מאמץ לעשות.

שלמה מולה: אני מציע לעזוב את החלום הזה שיקלטו ברמת גן גבעתיים אולי זה לדור הבא אם אנו רוצים להתמודד עם הקליטה הזו כי לא נעצור את העליה מאתיופיה אז צריך לפתוח את הערים בכלל ולאפשר לכולם לקנות קריות, יכולים לקנות קרית אתא קרית מוצקין כול הערים האלה אבל שוב אם המענקים שאתה נותן קצת לפי דעתי זה הפתרון הטוב ביותר ובנוסף לכך אני חושב שצריך ללכת גם על ישובים מסוימים כמו קרית טבעון, ישובים כאלה שיכולים לקלוט ולפתוח אני חושב שאם אתה לא הולך בכיוון הזה חלק מההמלצות שלך טובות אבל חלק טובות על הנייר אבל יהיה מאד קשה לממש אותם מאד קשה, ועכשיו הדבר הכי חשוב בעיני אדוני המנכ"ל שאני רוצה לשמוע אותך האם במידה המשכנתאות האלה לא המשפחות לא יממשו לא ירצו האם אתם תבואו ותגידו כאן לממשלה לא נעצור את העליה?

שלמה מולה: זו נקודה חשובה.

דני דנון: אנו לא נאפשר לאף אחד.

שלמה מולה: לא אני רוצה לשמוע אותו הוא יושב על השיבר של המדינה.

שלמה מולה: ..

דני דנון: אני בשם ראש הממשלה אומר לך את זה.

שלמה מולה: טוב אתה מקורב אני לא מקורב שלו לכן קשה לי לקבל מידע.

שלמה מולה: דבר אחרון ובזה אני אסיים אדוני המנכ"ל אני באמת חושב גם משרדים אחרים כמו רווחה בריאות ואחרים צריכים למרות שזה לא מהמנדט שלך, כן צריכים לקבל תקציבים ואם כי אני לא חושב שזה צריך לעמוד אחד מול גם משרדים אחרים יכולים לראות את עולי אתיופיה כעולים אבל בכל זאת לפי דעתי תקציבים לקליטה ראשונית זה חשוב במיוחד להגדיל את התקציבים של משרד הקליטה.

דני דנון: תודה אני רוצה לפני ד"ר נגוסה שאלה בהנחה שהמלצות לא מתקדמות מתי מרכזי קליטה מתמלאים ואין עוד מיטות מה התאריך הקובע?

חיים שני: הרי עד סוף השנה –

דני דנון: תאריך –

חביב קצב: לקראת סוף השנה תלוי מה יהיה קצב הפינוי .

דני דנון: עד 1.1.12

חביב קצב: זה יכול להמשך גם עד סוף ינואר זה תלוי מה יהיה עם היחידים עם מדינת ישראל אנחנו כלומר אנו עובדים בכלים שלובים אי אשפר לדעת מדויק אבל אין מה לעשות אנו מגיעים לנקודת הפיק.

דני דנון: וזה מגיע –

יהודה שרף: אדוני היו"ר אם ההמלצה להמשיך בצורה כזו בפברואר מרץ 2012 לא נוכל להכניס עולה אחד למרכז קליטה.

דני דנון: תודה אתה אופטימי.

דני דנון: ד"ר נגוסה בבקשה.

אברהם נגוסה: תודה אדוני היו"ר תרשה לי להודות לועדה שאתה עומד בראשה שבאמת מתמידים בנושא הזה.

אברהם נגוסה: החלטת הממשלה שהתקבלה לפני שבעה חודשים אמר שהצוות המשרדי יגיש את מסקנותיו את המסקנות תוך שישים יום.

אברהם נגוסה: אנו שבעה חודשים לא התבשרנו אנו שוב מאוכזבים.

אברהם נגוסה: קודם כל זה לא מסקנה זו לא החלטה זה רק כיוון כפי שהצגת גם הכיוון זה לא כיוון וזה לא פותר את הבעיה יותר מחמיר לדעתי את התהליך הקליטה של העולים.

אברהם נגוסה: העולים שעברו ממחנה למרכז הקליטה עכשיו יעברו שוב לעוד זמני של שכירות שאתם עכשיו מתכוונים לעשות ואחר כך לעבור עוד טלטלה.

דני דנון: אבל זו תהיה אופציה ד"ר נגוסה זו לא תהיה חובה מי שלא ירצה יוכל לרכוש.

אברהם נגוסה: אנו מכירים את המשרדים במדינת ישראל לכן הם מתכוונים למה שהם אומרים ולכם אני אומר זו מכה ואנחנו לא נקבל את הרעיון הזה בשום פנים ואופן ופשוט זה יהיה עוד בלגן למשפחות ואף משפחה לא תקבל את הרעיון הזה ולכן עדיף להם לברוח מיד מהרעיון הזה.

אברהם נגוסה: הדבר השני אני חושב שהועדה שכל כך לקחה שבעה חודשים לבוא לדבר הזה הגדלת המספרים הגדלת המשכנתאות למשפחות מעל ארבעה ילדים זה כבר קיים אני לא יודע מה אתם, זה קיים שמי שיש לו יותר מארבעה ילדים יש לו תוספת.

דני דנון: למה, אולי הוסיפו עוד?

אברהם נגוסה: הוא לא נקט במספר ולכן אם הוא היה נוקט בסכום הייתי יוכל להגיד אה כנראה הם הגדילו את זה אבל הוא לא נקט במספר ואז יכול להיות אותה תוספת יכולים להציג לנו אז זה העניין ולכם אני אדוני המנכ"ל אם באמת אתם רוצים לקלוט את העולים הדרך הנכונה ביותר להעניק את המשכנתאות לכול העולים גם לרווקים גם למשפחות ללא שום אבחנה להגדיל להם לפי גודל המשפחה ובהתאם למחירי הדירות בשוק וזה יכול באמת המשפחות יכולים לצאת והעולים יכולים להיקלט זה הפתרון שאנו רואים אני לא מבין גם את השיקול הכלכלי לטווח ארוך להוציא את המשפחה לשכירות לשלם מדינה תעזור למשפחה ואחר כך אחרי חמש שנים תתן משכנתא מה השיקולים הכלכליים?

אברהם נגוסה: לא הסברת לא הבנתי אבל אני חושב כמי שמבין בעניין אני לא רואה את היתרון למדינה ולהפך זה עדיף אם אתה כבר נותן אחרי חמש שנים משכנתא עדיף תיתן עכשיו למה צריך להוציא גם שכירות וגם משכנתא?

דני דנון: תודה.

אברהם נגוסה: עוד דבר אדוני, עוד משרד שנכשל בביצוע החלטת הממשלה זה משרד החוץ, לא יהיה לי עוד זכות דיבור אז אני צריך להגיד כי משרד החוץ נכשל בביצוע החלטת הממשלה עד היום הזה לא השיגו אישורים לפעילות שהסוכנות יכולה לפעול באתיופיה בהחלטת הממשלה כתוב חד משמעי תוך 120 יום הסוכנות תיקח את האחריות מארגון ותכין את העולים עד היום הזה נקוצ' מפעיל את העניין ומשרד החוץ לא טיפל הסוכנות מוכנה לקחת את האחריות אבל אין אישורים ולכן משרד החוץ נכשל בטיפול הזה .

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: אני רוצה לשמוע את נציגי הסוכנות את יהודה שרף עלו קולות שלא שותפתם בצוות הבינמשרדי ולא הגעתם לשם במהלך הדיונים הקודמים אתם היום שותפים לעניין הזה?

יהודה שרף: אני יודע שביום חמישי הקרוב המנכ"ל נפגש עם מנכל הסוכנות היהודית ואז הם יאשרו.

דני דנון: בעתיד.

יהודה שרף: לגבי מה שנאמר אז אני ברשותך עם המצב יימשך ואני אופטימי מטבעי נכון לעכשיו אנחנו בשנת 2012 אני אומר ברבע הראשון לא נוכל לצערי לקלוט אפילו עולה אחד.

יהודה שרף: ההצעות או הרעיונות שמשרד האוצר מעלה בגדול הם טובות אבל שכר הדירה הוא בעייתי מי שמכיר את המנטליות ואם אני פוגע בהברה קטנה אני מתנצל מראש אין לי שום כוונה ואתם מכירים אותי ויודעים שאני רחוק מזה, שכר דירה במנטליות של העדה כמו שאנחנו מכירים אותם זה לא ילך הם לא יעזבו את מרכזי הקליטה גם המשפחות הותיקות שלהם יתריעו ויאמרו להם חבר'ה לא או משכנתא או כלום.

יהודה שרף: איך כן אפשר לעבוד עם שכר דירה?

יהודה שרף: ברשותך ואני לא ממציא גלגל?

יהודה שרף: בזמנו העלינו רעיון שמרד האוצר ומשרד השיכון יחברו בקבלנים ושכר הדירה ירד ממחיר הדירה כאשר הוא יהיה ארבע או חמש שנים בדירה והוא ישלם את שכר הדירה מחיר הדירה יהיה איקס ועם המשכנתא אפשר יהיה לגשר את קניית הדירה ורעיון כזה אתה יכול לבוא ולשכנע קודם כל את הותיקים שנמצאים בארץ והם יעזרו לנו להסביר לחבר'ה שנמצאים במרכז הקליטה שכר דירה ואני מכיר את הנושא הזה לצערי לא ילך שנאמר שכונות אסורות האם אלו שכונות או ערים יש בטרמינולוגיה הבדלים בדברים האלה ואני רוצה להצטרף להמלצה החמה של שלמה שאמר לכם חבר'ה תתפתחו אם לא נפתח לא ילך.

יהודה שרף: ועוד משפט אחרון ברשותך היו"ר אנא תעזור למשרד הלקיטה לעזור לנו לפתוח עוד מרכז קליטה.

יהודה שרף: החשש שלי -

דני דנון: למה?

דני דנון: זה דבר חדש עד היום שמעתי שאין צורך כי זה נשמע כאילו אתה מתכונן -

יהודה שרף: אני חושש אדוני היו"ר אני חושש מהרבע הראשון של 2012 אני מכיר ויודע מה עשוי לקרות שם או קיי?

יהודה שרף: אני יודע וד"ר נגוסה מכיר יותר טוב ממני מה עשוי לקרות עם המשפחות הותיקות אני אומר מה שאני אומר עכשיו פשוט כדי לפתוח איזה שהוא שסתום שלא יהיה לחץ אני לא רוצה אף מרכז קליטה.

דני דנון: כמה מרכזים יש היום בארץ?

יהודה שרף: ששה עשר שהם מלאים עוד 300 דירות יש לנו.

דני דנון: ומה שאתה מבקש זה מרכז קליטה שכמה יוכל לקלוט?

אברהם נגוסה: את כל השש מאות למה אתם לא ממלאים תוך חודש?

יהודה שרף: אתה צודק זה המנדט הוא של משרד הקליטה.

שלמה מולה: אין החלטת ממשלה.

יהודה שרף: העיקר לפתוח את השסתום הזה כי אני אל רוצה לראות הפגנות לא בירושלים ולא בשום מקום.

שלמה מולה: זה מדינה דמוקרטית מותר להפגין וראוי להפגין.

דני דנון: תודה הללי יועץ ראש הממשלה לעליה מאתיופיה.

אללי אדמסו: תודה , אני גם מצטרף ומסכים לחברים שדיברו על ההסתייגויות שלהם לגבי ההצעה.

אללי אדמסו: אני לא אכנס על פרטי פרטים אבל מה שאני רוצה להציע לאדוני המנכ"ל כאשר קובעים מדיניות לגבי קליטת עולי אתיופיה אני חושב שראוי לשתף נציגים מהקהילה שמבינים ועוסקים במלאכה ולשתף אותם ואז גם אפשר לגבש את הצעה שיכול להיות הסכמה כללית גם אנשי מקצוע של משרדים שונים וגם נציגים מהקהילה.

אללי אדמסו: תודה.

דני דנון: תודה, כן בקשה.

מאיה שריר: שמי מאיה שריר ממשרד החינוך.

מאיה שריר: אני מודעת שהוועדה לא עסקה בנושאי חינוך אלא עדיין אנו מבקשים לציין שיש כאן עלות נוספת ותחשיב שהוגש לוועדה לצרכי חינוך בכל זאת יש עוד כחמשת אלפים ילדים אם זה שמונת אלפים נפש ואם יגיעו זה מעבר לריבוי טבעי של המערכת כולם מגיעים לחינוך הממלכתי דתי למקומות בפריפריה זה דורש הסעות תגבור של מבנים.

מאיה שריר: מבנים נוספים מעבר למה שקיים אני מודה לח"כ שלמה מולא שבאמת מבין את הצרכים הם קיימים בשטח גם השלמת השכלה.

דני דנון: אתם את מה שהעברתם לנו מדיון קיום על 31 מליון שקל?

מאיה שריר: על אלף נפש.

מאיה שריר: כלומר 248 מליון כאשר התחשיב היה רק לשנה הראשונה בכלל לא התייחסנו למעבר שלהם לישוב קבע שכאן מתייחסים הרבה מאד בדיור על מעבר לישוב קבע אנו התייחסנו רק לקליטה הראשונית שמגיעה מאתיופיה לתוך מרכזי הקליטה.

שלמה מולה: בבסיס התקציב 2012 2011 המשרד שלכם מתוקצב על איקס או על כמה עולים מאתיופיה אתם מתוקצבים התקציב הוא דו שנתי לפי זה אפשר לראות.

מאיה שריר: נכון אבל אנחנו לא מתקצבים לפי איקס עולים.

דני דנון: תודה, נציגת משרד הרווחה נמצאת?

דני דנון: אתם גם העלתם את דרישות תקציביות אתה יכול בקצרה לומר מהן?

שלמה מולה: דרך אגב הרווחה כמעט לא עשה כלום בשנתיים בראשונות מי שעושה את זה משרד הקליטה במרכזי הקליטה דרישת תקציב למשרד הרווחה רק ביישובי קבע ולא במרכזי קליטה וצריך להבהיר את הזה ואמרתי את זה בפעם קודמת אני יודע שיש צרכים אבל צריך להיות מדויק.

דניאל שיימס: בעצם בוצעה כאן עבודה בעקבות העליה הקודמת של הפלשמורה עולי אתיופיה היה כאן איזה שהוא לקחים, הוכנה תוכנית כ 11 מליון שקלים לפי מפתח של אלף עולים כתשעים מילון שקל לכל העלייה.

דני דנון: כמה תקציב של משרד הרווחה בכלל?

דניאל שיימס: אין לנו תקציב אנו מתוקצבים כרגע לעניין העלייה הזו.

שלמה מולה: פשוט פה גם משרד החינוך גם משרד העבודה והרווחה לדעתי הדרישה זה פשוט חוצפנות למה?

שלמה מולה: כי פשוט העולים בשנה שעברה גם היו עולים שלוש מאות עולים היו תקציביים רגילים ונקלטו בתקציבים רגילים אין משהו מיוחד משרד הרווחה בכלל לא פועל.

דני דנון: אני לא ראיתי את מנכ"ל האוצר מוציא פנקס צ'קים כרגע ועונה על הדרישות.

דניאל שיימס: אלו דברים שמשפיעים על משכנתאות ומעקבים וצריך להוסיף איפה שצריך להוסיף.

דני דנון: אנחנו אין הם נכללות בהמלצות שהציג לנו האוצר כרגע אני חושב שהמשרדים יכולים להעלות יש להם זכות כרגע והמנכ"ל יתייחס בסיכום לדברים אם צריך או לא צריך כן בבקשה.

עומר טיאצ'או: אני עומר מעמותת טבקה אני מברך את הוועדה ובמיוחד את היו"ר דני דנון על עניין הדיון פה הוא מאד חשוב לדעתי יש בשנים קודמות בקליטה שלנו הייתה מדיניות מכוונת על מה אני מתכוון?

עומר טיאצ'או: יוצאי אתיופיה קיבלו משכנתאות אבל מאד נמוכות ובאי ידיעה הלכו לשכונות החלשות בגלל שעשו אז הצעת מחיר על שכונה כזו חזקה הלכו כולם לשכונות נמוכות והחליפו את השכונות האלו עדות המזרח שהגיעו בשנות החמישים לכן כדי למנוע שיגיע ולשכונות חלשות צריך להגדיל את המשכנתאות בהתאם לשוק שזה אומר אם אתה אומר לחמשה משפחות מגדילים את המשכנתאות ואת השלושה ואת השניים לא מגדילים מבחינתי שלושה שניים זה מאד חשוב להגדיל להם כי המשפחות הצעירות האלו דוקא יכולים למנף את הקהילה כי ברגע שאנו נותנים להם משכנתאות נמוכות אנו משאירים אותם בשכונות מצוקה צריך לעבור ולתת להם משכנתאות יותר גדולות לא דברנו על קיבוצים ועל יישובים מדברים רק על ערים בואו נפתח לכלל האזורים מדוע לא ייקלטו העולים האלו בישובים?

דני דנון: תודה.

דני דנון: אנחנו צריכים להתכנס לקראת סיום אבקש מהדוברים הבאים ממש בקצרה כן בבקשה.

דני קסהון: תודה היו"ר אני דני קסהון מנכ"ל נציגי הארגון של קהילת יוצאי אתיופיה אני לא ראיתי בהמלצה של המנכ"ל לאנשים מבוגרים שנמצאים במרכז קליטה בנושא דיור ציבורי שיוכלו בעצם לקבל דירות ציבוריות מאשר לצאת לשכירות או לקנות כי צריך לחשוב על דירות ציבוריות שהם יכולים להיות פתרון יעיל .

דני קסהון: דבר נוסף חברי פה אללי דיבר על לקחת נציגים יוצאי הקהילה שיוכלו להיות שותפים וגם שיכולים להביא הסכמה להמלצות של המנכ"ל אני חושב שגם עכשיו לא מאוחר וצריך לחשוב על הגישה הזו כדי לראות באמת מה הפתרון הכי טוב שיוכל להיות לעולים וגם להיקלט הכי טוב בתוך החברה הישראלית נפלו פה ההצעות מאד טובות אני מציע למנכל לקחת ולעגן את כל העצות אלו ולדון בהם לעומק כדי שתהיה הצעה הרבה יותר טובה שתבוא לאישור הממשלה.

דני דנון: תודה.

דני דנון: הערה אחרונה בבקשה.

רונה דסה אקלה: שמי רונה אני מנכ"ל הפרויקט הלאומי האתיופי ותודה.

רונה דסה אקלה: מעבר למה שדובר -

דני דנון: אתה חדש נכון?

דני דנון: אנו מברכים אותך בהצלחה.

רונה דסה אקלה: תודה רבה.

רונה דסה אקלה: מעבר לדברים שנאמרו על גבי השיתוף של בני הקהילה בועדות לשמחתי הרבה שהשתתפתי בועדות שונות גם ועדות המשנה אני חושב שיש המלצות טובות שאני יכול לתת וגם חשוב מאד שגם בועדות המשנה כאלה שיהיו בני הקהילה כדי שיתנו הצעות נוספות כדי שלא ייצר מצב דחיית הערכים.

רונה דסה אקלה: הדבר הנוסף שאני רוצה להציע כי המעבר לישובי קבע אם אנו מדברים על ישובי קבע זה יש לו יחס גם לנושא של החינוך אני חושב שאם המעברים האלה יעברו העולים בתקופה של הלימודים זה יוצר איזה שהיא בעיה מסוימת אחר כך בקליטת ילדים לבתי ספר אנחנו הצענו הצעה שההורים יעברו בתקופת הקיץ על מנת שנוכל להתארגן ולקלט אלת הילידים גן בישובים במערת החינוך הרגילה בצורה טובה ביותר.

דני דנון: תודה , חביב קצב.

חביב קצב: אני רוצה להגיד שני דברים ואחר כך כבוד המנכ"ל יסכם את הדברים.

חביב קצב: שני דברים חשוב שנדע אותם אחד אנו עובדים על זמן הרבה יותר קצר מאשר ינואר 2012 אנחנו כבר צריכים לגשת לעבודה ועד שנגיע לתחילת השנה מיטות פנויות במרכזי קליטה.

חביב קצב: שניים וזו נקודה חשובה ונבין כולנו זה קל מאד הנושא הזה של סוגיית פתרונות דיור מקומות ישובים ושכונות של עולי אתיופיה מלווה אותנו מ 84 עוד מאז מבצע משה אבל זה לא דבר חד ערכי זה דבר מאוד מורכב ולא נעשה אם יש לנו בעיות זכורה לכולנו תוכנית החומש של הממשלה שהשקיעה תוכנית לטפל באותם השכונות בעלות של כמיליארד שקל לפני חמש שנים זה לא בא מאליו יש לזה סיבות.

שלמה מולה: רגע יש לך מיליארד שקל בחומש אני אשמח לראות ...

שלמה מולה: הכל היה על הנייר עזוב בוא ..

חביב קצב: אתה מחזק אותי יותר שלמה.

דני דנון: חביב מה אתה מציע?

חביב קצב: משפט אחד אנו נשב על זה ונעבוד עולנו יחד על מנת להביא לכמה שיותר פתרונות לטובת הקהילה אבל צריך להביא בחשבון דבר אחד אנו צריכים לעשות את הכל ולא להגיע לפתיחת עוד מרכזי קליטה זה עוד עלויות בטוח, מה התועלת בהם ומאד קשה היום לשכור מרכזי קליטה פנויים שאפשר לקלוט בהם את ההמונים.

דני דנון: תודה.

הרב יוסף הדנה: תודה ליו"ר כל מה שדובר לטוב ויפה אני שומע יש הצעות ענייניות הכל בסדר אבל אני לא שמעתי מזמן שנמצאים במרכז קליטה יש כל מיני גופים שבאמת שמטפלים פחות או יותר אבל הקליטה האמיתית מתחילה ברגע שעוברים לישובי קבע שם צריך לדאוג לילדים לבתי ספר רוצים איזה בתי ספר דתיים בדרך כלל, גם נאמר פה והמבוגרים הצעירים אז יש פה הרבה מה לעשות וגם בדרך כלל מגיעים לשכונות החלשות קונים דירות ממש בשכונות החלשות מאד וזה בעיה חברתית בעיה לילדים בעיה בשכונה יש בעיה אז במקום כזה לפחות צריך איזה סיוע עזרה.

הרב יוסף הדנה: אני חושב שאמרתי גם לחשוב להתרכז בלתת מענה אחרת אנשים באמת הרבה לא עובדים וזה קשה וזו בעיה רצינית מאד ואני מציע לגייס את כל הגופים ולתקצב ולתת תקציב מה שנדרש ולחזק אותם כדי שבעתיד יהיה טוב גם למדינה וגם לעולים.

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: עופר בבקשה.

עופר דהן: שמי עופר דהאן, מנהל פרויקט אתיופיה, הסוכנות היהודית.

עופר דהן: קודם כל אני רוצה להודות על פתרון שהוצע כאן לצעירים זה פעם ראשונה שעולה כאן סוג של פתרון כזה פתרון מעניין ויכול לפתור בעיה אני רק רוצה להגיד משהו שהוא נקודה חשובה להמשך כי כמו שאמרנו הפתרון שהוצע כאן הוא שלושה מעברים עבור אותם עולים אנו לא מדבר על הקטע הכספי אלא על הקטע חברתי סוציאלי בעצם הם עוברים פעם אחת מאתיופיה לישראל למרכז קליטה ופעם אחת ממרכז קליטה לדירה שכורה ופעם נוספת מדירה שכורה לדיור קבע שזה סוגיה שצריך להתמודד איתה.

עופר דהן: מסגרת הזמן צוין כאן והיא מסגרת זמן חשובה כי גם בשביל לשכור דירה ולצאת ממרכז קליטה זה תהליך צריך למצוא דירה שכורה צריך למצוא את הדירות ולעבור עליהם וזה דורש מאיתנו במרכזי הקליטה לעבוד עליו ולכן מסגרת הזמן חשובה אם רוצים לממש את זה החל מ- 2012.

עופר דהן: לשאלתך היו"ר אנחנו לא שותפנו בועדה הבינמשרדית ואבקש כי נשותף כי החלטת הממשלה שמה אותנו שם כמשקיפים.

דני דנון: מגיעים לדיון כמשקיפים?

עופר דהן: לא,לא זומנו.

דני דנון: גם לא כמשקיפים?

עופר דהן: לא גם לא כמשקיפים דבר נוסף הוא –

דני דנון: יש פה הערה שכתוב בהחלטה שתזומנו ככל שיידרש.

עופר דהן: לא זומנו הדבר הנוסף וזו סוגיה ששווה לחשוב עליה שוב במסגרת אותה ועדה בינמשרדית שהוחלט להגדיל את המענקים למשפחות המרובות ילדים בהתפלגות של המשפחות בתוך מרכזי הקליטה רוב המשפחות ואם אנו רוצים שיותר משפחות יעזבו את מרכזי הקליטה רוב המשפחות הם בינוניות בגודלן לא עם חמש או שש ילדים אלא דוקא עם שניים שלושה ילדים ואני חושב למרות שזה נשמע לא הגיוני להגדיל את המענקים דווקא לאלה לרוב המשפחות שהם עם שניים שלושה ילדים כדי שהמסה העיקרית תוכל לעזוב את מרכזי הקליטה נקודה למחשבה.

עופר דהן: הדבר האחרון מתייחס למה שאמר ד"ר נגוסה שאינו קשור לסוגיה נדונה כאן אנו בסוכנות היהודית באתיופיה מקיימת היום הרבה מעבר למה שאנחנו אמורים לעשות ללא תוקף חוקי לפעילות שלנו באתיופיה אנחנו מקיימים היום גם פעילות של עלייה גם פעילות בשיתוף עם העברנו את הפעילות של מאדיס לגונדה.

עופר דהן: משרד הפנים פתחנו להם משרדים בגונדה הבאנו שלושה מורים ליהדות שמקיימים לימודי יהדות באתיופיה במרכז בבית ספר, מורים לעברית שולחים עכשיו, שוכרים את המבנים של נקוצ' ועושים באמת הכל והיום ללא מעמד חוקי אמיתי באתיופיה כשמעמד החוקי האמיתי יכול להיות מוכר ע"י ממשלת אתיופיה אך ורק אחרי שהתקבל מכתב ממשלת אתיופיה המנדט לקבלת המכתב הזה הוא של משרד החוץ הישראלי ועדיין לא קיבלנו אותו זה לא טוב למערכת היחסים עם ממשלת אתיופיה זה לא טוב לנקוצ' ובטח לא לנו.

דני דנון: הנושא של הדיון הוא לא מעגל משרד החוץ והסוכנות ונקוצ' אפשר לקיים על זה דיון נפרד אני אאפשר לך בדקה להעלות את זה למרות שזה לא נושא הדיון.

שלמה מולה: אני אגיד לך למה זה נוגע וזה חשוב החלטת ממשלה דיברה ב14 לנובמבר אחת ההחלטות המרכזיות שנקוצ' יוצאים והסוכנות לוקחת אחריות ואני אומר לך אני קובע כשמשרד הקליטה נערך משרד האוצר מקים ישיבות ע"פ החלטת ממשלה, משרד הפנים אפשר לשבח אותם על הפעילות שלהם המשרד היחידי שהתנהג בצורה שערורייתית הוא משרד החוץ אני אומר לך בצורה שערורייתית אני מכיר את העניין מאלף ועד תו, אתם במקום ללכת על לבדוק מיד אחרי החלטת ממשלה לבדוק את המסלול האם הסוכנות תהיה אנ ג'י או או לעבוד תחת הכותרת של משרד החוץ הייתם צריכים לעשות עבודה בצורה יסודית ומה שקורה היום הסוכנות הייתה צריכה לקחת פורמאלית ב 1.3 את האחריות ועד עכשיו מי שממשיך לממן את פעילות הסוכנות זה נקוצ' אתם צריכים להחזיר להם את הכסף כי הם ע"פ הסיכום אתכם צריכים להיות בחוץ ואני אומר לכם מי שרוצה להחזיר את נקוצ' בבקשה נדע אז זה בסדר יהיה לו עוד מליון איש.

שלמה מולה: אני רוצה לסכם ואני רוצה שגם אדוני המנכ"ל תדע שההתנהלות של משרד החוץ היא מתחת לכל ביקורת ולא יכול להיות שרק לפני שבועיים או יום לפני חג פסח ישלחו את השגריר לדבר עם משרד החוץ האתיופי ויכתוב עכשיו מברק יבוא ויגיד אני עסוק כי אתיופים עסוקים בועידת אפריקה או הודו זה לא תשובה זה לא יכול להיות תשובה כזו.

דני דנון: זה לא נושא הדיון כרגע.

שלמה מולה: דיברתי עם סגן שר החוץ עם עברי ואתכם אתם לא עושים את העבודה שלכם השגריר שלעם לא עושה את העבודה שלכם הוא גם משקר .

דני דנון: יכול להגיב.

שמואל בן שמואל: במהלך חודש, רבותי אי אפשר לתקוף- - -

דני דנון: אני אתן לך דקה להגיב לדברים שנאמרו ואני מודיע לשניכם שזה לא יכלל בהודעת הסיכום כי זה לא נושא הדיון.

שמואל בן שמואל: זה בכלל לא משנה אנשים כאן שומעים הזכות להגיב.

שמואל בן שמואל: משרד החוץ עובד קודם כל שיתוף פעולה הדוק מאד עם הסוכנות וגם באתיופיה וגם במקומות אחרים בעולם.

שמואל בן שמואל: בית משרד החוץ בחודשים רבים בחודשים האחרונים ולפני כן מהחלטת הממשלה בנובמבר פעל ופועל מול משרד החוץ האתיופי ולא נכון לומר שרק לפני שבועיים נפגש השגריר כי הוא נפגש כמה וכמה פעמים יש שני שחקנים לטנגו כאן גם משרד החוץ הצד האתיופי קיבל אגרת רשמית עם הבקשות שלנו שבמרכזן הוא שהסוכנות למעשה תפעל תחת המטריה של משרד החוץ עם אנשים במעמד דפלומטי כדי למנוע מצב שיהיו אנ ג'י או ואז יהיו חשופים יותר לפגיעות כמו שהיה במקרה של נקוצ'.

שמואל בן שמואל: עכשיו הפגישה האחרונה שלו הייתה לפני מספר ימים עם מנכ"ל משרד החוץ האתיופי ושוב והובטח להם אחרי שהועבר האיגרת אחרי שנעשו כל הדברים הובטח לשגריר שממשלת אתיופיה הולכת לכיוון הזה לכן זאת תמונת המצב ואי אפשר לבוא בתלונה למשרד החוץ הישראלי .

דני דנון: תודה, שלמה.

שלמה מולה: גם בעבר עם פעילויות של הסוכנות וגם של משרד החוץ אני פניתי למבקש עוד פעם שיתקיים דיון בקרוב אני חושב זה חיוני לקיים את הדיון הזה ולברר אני אומר לך שאם מבקר המדינה לא יבדוק את התנהלות משרד החוץ תדע לך שזה לא יעבור לסדר היום.

דני דנון: אנו נקיים דיון.

דני דנון: אדוני ח"כ מולה, את השר או סגן השר נביא לדיון ויתנו מענה לכל הדברים אני מבקש ממנכ"ל משרד האוצר מר חיים שני לסכם ולהתייחס לשאלות וההערות שהועלו במהלך הישיבה, בבקשה חיים.

חיים שני: שוב תודה רבה למשוב שקיבלנו מכולם כמו שאמרתי אנחנו אמורים להגיש את זה לממשלה או לקבינט בתוך מספר שבועות ולכן גם את כל ההערות ששמענו.

דני דנון: אתה יכול לתת תאריך מתי יסתיים העניין?

חיים שני: אנחנו לא שולטים על לוחות הזמנים של הממשלה והקבינט אנו יכולים רק לבקש להופיע בפניהם ואת סדרי העדיפויות של הממשלה או הקבינט לא אנו קובעים ואני שונא להתחייב המשהו ואחר כל לא לעמוד בו.

חיים שני: אז אני מניח גם דיברתי עם השר אתמול בלילה שהוא יו"ר הקבינט אני מניח שבין הקבינט לממשלה זה לא ייקח יותר מאשר מספר שבועות כולנו מבינים את הדחיפות אני רוצה ואין לנו זמן להתייחס לכל אחת מההערות שהיו כאן ויש נושא אחד שאני בכל זאת רוצה להדגיש.

חיים שני: אנו מדברים כאן על סט כלים חדש ותוספתי זה לא במקום.

חיים שני: אף אחד כאן לא מניח תתקנו אותי כאן החברים בועדה שיש כאן כלי אחד שיפתור את כל הבעיות הלא יש כאן סט של כלים אז גם אן חלק מהרווקים יקחו את האופציה של השכירות ולא כולם אבל אם חלק יממשו את האופציה של השכירות וחלק מהמשפחות יממשו את האופציה הזו והמענק לא הולך להם לאיבוד זה סך הכל אנו כאן נותנים כלים תוספתיים שיש לזה גם את המשמעויות תקציביות שלהם שזה אופציה זה לא במקום.

חיים שני: לכן שוב לא כולם אני מניח שחלק גדול עדיין יממש את הזכות מיידית למענק אבל מספיק אם יהיו אחוז מסוים של המשפחות שינצלו את האופציה הזו אני מבין את המשמעות שלעבור מהמחנה למרכז הקליטה לשכירות ולא ישר לתחנה של מגורי קבע אבל יש בזה גם יתרונות ושוב לא כולם יממשו את זה האנשים פה ישבו ואנשים שמבינים ועוסקים בקליטה שנים רבות עם הרבה יותר מאשר משרד האוצר חושבים שזה כלי נוסף שצריך לפחות לתת לו צ'אנס אז אנחנו שמענו את כל ההערות ואנחנו -

דני דנון: לגבי משרדי הממשלה שקיבלו דרישות תקציביות גובהות אתם באים בדברים איתם או שאתם לא רואים?

דני דנון: הנציגים הארגונים גם בישיבות הגבוהות אמרו אל תבקשו לא מגיע לכם.

שלמה מולה: לא כל המשרדים יש כאלו שמגיע ויש כלאו שלא בהתאם לצרכים.

חיים שני: כמו שאמרתי זה לא במנדט של הועדה ואנחנו נחזור לממשלה ולפחות נעלה את הנקודה הזו.

דני דנון: תודה רבה אני רוצה לסכם את הדיון.

דני דנון: ועדת העלייה הקליטה ותפוצות קיימה ישיבה שלישית בנושא היערכות הממשלה משרדי הממשלה לקליטת עולי אתיופיה.

דני דנון: הועדה התרשמה מהעבודה מקצועית של הצוות הבינמשרדי אך חריגה מלוחות הזמנית מערערת על התועלת שבעבודת הצוות.

דני דנון: הועדה פונה למזכיר הקבינט החברתי כלכלי מר גבי גולן להעלות באופן דחוף נושא זה לסדר היום של הקבינט.

דני דנון: משפחות רבות לא יפתחו את שנת הלמודים הבאה בדיור קבע עקב עיכובים ביורוקרטיים תוך שבעה חודשים כפי שנמסר בוועדה לא יהיו חדרים פנויים במרכזי הקליטה ולכן הועדה פונה לשר האוצר להתערב אישית ולוודא שתוך שלושים יום תסתיים עבודת הועדה והליך אישור המלצותיה.

שלמה מולה: אני מבקש שההערות של חברי הועדה לגבי ההצעות וההמלצות ירשם שם ו -

דני דנון: אמר המנכ"ל אנו קוראים לצוות הבינמשרדי להתייחס להערות שהופנו אליה במהלך הישבה וכמו כן לשתף ארגונים.

שלמה מולה: ולקיים ישיבה נוספת בסכום דברים בבקשה.

דני דנון: אני מקווה שתוך שלושים יום תייתר הישיבה ואם לא תסתיים העבודה במשרד האוצר אנו נקיים ישיבה מעקב נוספת שאני מקווה שלא נצטרך להגיע אליה אני מודה למנכ"ל משרד האוצר ולכולם תודה רבה.