ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 391, 2011-06-01 00:00

אמנון כהן: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת המשך, ישיבה שנייה של והגנת הסביבה.

אמנון כהן: הנושא בסדר היום – ישנן כמה הצעות לסדר היום בדיון מהיר של חברי הכנסת בנושא: התכנית להרחבת העיר חריש.

אמנון כהן: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, עפו אגבאריה, חבר הכנסת טלב אלסאנע.

אמנון כהן: בבקשה, אדוני חבר הכנסת טלב אלסאנע.

טלב אלסאנע: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, הנושא הזה מאוד חשוב.

טלב אלסאנע: אין לנו בעיה שיתוכננו יישובים וערים ליהודים ולחרדים ולערבים, אלא שזה יהיה תכנון אחד לא על חשבון הקהילה האחרת, אוכלוסייה אחרת.

טלב אלסאנע: לא פעם פסק בית המשפט העליון שעיקרון השוויון גם מנחה את גורמי התכנון.

טלב אלסאנע: כאשר הם באים ומתכננים, הם צריכים להתייחס לגורם הזה, ולהתייחס להשלכות של התכנון לגבי האוכלוסייה מסביב.

טלב אלסאנע: את ההרחבה של חריש שמיועדת לכך שהיא תכלול 21 אלף דונאם ותשכן כ-150 אלף תושבים, יש לו השלכות מרחיקות לכת על מספר יישובים שהם: אם-אלקאטף, דאר אלחנון, ברטעה, כפר קרע, מייסר, ערערה ותוך התעלמות כי השטחים שם שהולכים להפקיע הם העתודה הקרקעית להתרחבות אותם יישובים.

טלב אלסאנע: תוך כדי הדיון גם היה התעלמות מהמציאות התכנונית, התעלמות מההשלכות של התכנון על התושבים, התעלמות מדעתם והעדר שיתופים בתכנון והשלכותיו.

טלב אלסאנע: לכן יש צורך לשנות את התכנון בצורה שהפגיעה תהיה מינימלית לגבי היישובים הערבים הסמוכים, לא תפגע בהתפתחות העתידית של אותם יישובים ותושבים, ותאפשר קיום מערכת יחסית ושכנות חיובית.

טלב אלסאנע: אני מקדם בברכה את סזאר מעמותת "במקום" שעשה עבודה מצוינת, שיכולים גם כן נציגי אם- אלקאטף ומשאר היישובים שנמצאים איתנו להעלות את הנושא.

טלב אלסאנע: גורם התכנון זה לא עניין טכני.

טלב אלסאנע: בנושא בו אנחנו מדברים זה סוגייה מהותית ומהותית מאוד, חשובה וחשובה מאוד, זה יקבע את גורל היישובים אבל גם ממנו תיגזר מערכת היחסית ההדדית.

טלב אלסאנע: אנחנו לא רוצים להכניס מטען וחיכוך שיגרום לעימות עתידי.

טלב אלסאנע: אנחנו רוצים לגרום לשכנות טובה ויראו שזה אינטרס משותף, שכן גם מהווה איזשהו מנוף לפיתוח ותרומה הדדית.

טלב אלסאנע: לא כך הוא המצב כאשר אנחנו מתייחסים לתכנון הקיים, לצורת התכנון, התייחסות לתושבים, שיתוף התושבים והנהגה המקומית.

טלב אלסאנע: תודה רבה.

עפו אגבאריה: אדוני היושב ראש, בהמשך לדבריו של חברי, חבר הכנסת טלב אלסאנע, אני רוצה לציין שבכל אזור ממגידו – הכפרים סאלם זלאפה, עד באקה – היום כ-150 אלף תושבים, אולי אפילו עוד לא הגיעו למספר הזה.

עפו אגבאריה: תראה איזה שטח גדול ורוצים לתכנן באזור הרבה יותר קטן של 22 אלף דונאם עוד 150 אלף תושבים.

עפו אגבאריה: הגבולות הם ממש על הבתים הקיימים של הכפרים שהם סמוכים יותר - שזה ברטעה, אם-אלקאטף, מייסר, ודאר אלחנון.

עפו אגבאריה: חלק גדול מהמקומות האלה אפילו יהיו מובלעות בתוך העיר הזו.

עפו אגבאריה: אנחנו עדים בתקופה האחרונה על החקיקה והדברים שהביעו מספר חברי כנסת על הרעשים של המסגדים שמפריעים לתושבים שהם לא מוסלמים באזור.

עפו אגבאריה: אנחנו צופים את הדבר הזה ממש בשלב הבא, כאשר יוקם העיר חריש ואז אלה יהיו מובלעות, ואז האנשים האלה ימשיכו את החיים הרגילים שלהם כמוסלמים, וזה זכותם לקיים את המצוות שלהם, ואז תבוא גם ההתנגדות, כבר אנחנו פותחים את הפתח להתנגשות בין עדתית ובין דתית במקום שאנחנו יכולים למנוע את זה מראש.

עפו אגבאריה: כפי שאמר חברי טלב אלסאנע, אנחנו לא נגד שמישהו התגורר שם, אבל למה שזה יהיה על חשבון אנשים אחרים, על חשבון התפתחות של הדור הבא של הכפרים האחרים, הרי בסופו של דבר גם הם צריכים להתפתח, גם להם יש ילדים, וגם הם צריכים לבנות את הבתים שלהם.

עפו אגבאריה: במקום לשים את המחסומים על גבולות הבתים, אפשר לעשות דבר כזה – בואו נעשה את זה עיר מעורבת שכל אחד יגור שם, אפשר לעשות שכונה חרדית, שכונה חילונית, שכונה ערבית וללא כל הגבלות וללא כל מנגנוני סינון וללא כל מנגנוני עקיפה שאנחנו קוראים מהצהרותיו של השר אטיאס שר הבינוי והשיכון.

עפו אגבאריה: יפה שעה קודם אם אנחנו נשכיל ונכניס את האנשים לסידרה של קונפליקטים וסידרה של חילוקי דעות שמלכתחילה יכולים לחיות בשכנות טובה, בשכנות מאוד פורייה.

עפו אגבאריה: אני חושב שזה קיים בינינו לבין שכנינו שאנחנו אנחנו איתם בסביבה, שזה ממי עמי עד חריש הקיימת וקציר – אין לנו בעיה עם אף אחד, להיפך, אנחנו רוצים להמשיך את הדו-קיום, את החיים השוויוניים ואין לנו שום בעיה עם האנשים החדשים שיבואו לשם, בתנאי שזה יהיה שוויוני.

עפו אגבאריה: תודה.

דב חנין: תודה רבה לך אדוני היושב ראש, בהמשך לדברי חבריי שאני לגמרי כמובן מצטרף אליהם, ואני לא אחזור על הדברים החשובים שהם אמרו לגבי האזור הזה שהוא אזור עם ריקמה מאוד עדינה של יחסים בין האוכלוסייה הערבית, אוכלוסייה יהודית שצריך להתנהל בו בתבונה רבה ובהרבה תכנון וחשיבה קדימה.

דב חנין: בתור האזור הזה כרגע מתוכנן מהלך מאוד גדול, מאוד דרמטי של הקמת עיר גדולה שמיועדת, כך אנחנו מבינים, לאוכלוסייה חרדית.

דב חנין: אגב, המהלך הזה גם נעשה בלי התחשבות בשיקולים סביבתיים.

דב חנין: אנחנו מדברים פה על אזורים שיש בהם הרבה רגישויות סביבתיות, עד כדי כך גדולות שאפילו יישוב ערבי קטן מאוד של כמה בתים שנקרא בשם דר-אל-חנון, שנמצא שם, לא זוכה בהכרה בגלל טענה של רגישויות סביבתיות.

דב חנין: אז יישוב קטן ערבי לא יכול לקבל הכרה ולא יכול לקבל מעמד, ולעומת זאת, מהלך אדיר של בניית עיר בהיקפים עצומים זה כנראה בסדר - אני חושב שדבר כל כך מוזר אני לפחות לא נתקלתי בו.

דב חנין: בנוסף לכל הדברים שאמרו פה קודמיי והדברים החשובים האלה, אני חושב שהעיר הזו מתוכננת בלי פתרונות גם לאוכלוסייה חרדית.

דב חנין: הרי הולכים לבנות עיר בלי מקומות תעסוקה לפחות לחלק גדול מהאנשים.

דב חנין: אני ראיתי את התכניות של אזורי תעסוקה שמתוכננים שם, זה לא נותן תשובה לרוב גדול שלה אנשים.

דב חנין: בעצם מה זה, רוצים לשלוח את האנשים האלה לגלות?

דב חנין: זה התוצאה.

אמנון כהן: יצאנו מהגלות.

דב חנין: יצאנו מהגלות, אז בוא לא נחזור לגלות, ובו לא נייצר מצב שבסופו של דבר על הנייר זה נראה פתרון, אבל אתה לא יכול לתת פתרון לאנשים על ידי זריקתם לאזור שהוא לא מתאים למקום הזה, לא מייצרים שם את מערכות התמיכה המתאימות והמספקות.

דב חנין: לכן, אדוני, אני חושב שמה שאנחנו צריכים ללכת אליו, זה מהלך של עיר בממדים הרבה יותר צנועים, שבאמת יהיה פתוחה לכל האוכלוסיות, גם לתושבי האזור הערבים והיהודים, ולציבורים נוספים שצריכים פתרונות של דיור.

דב חנין: בהקשר הזה אני רק רוצה להוסיף ולומר, אדוני היושב ראש, שסביב הנושא הזה התפתח מאבק ציבורי מאוד מעניין של תושבים מאזור חריש ומהעיר חריש עצמה.

דב חנין: אני לא יודע עד כמה נציגים מתוך המאבקים האלה נמצאים פה בוועדה, אבל אני חושב שמאוד חשוב שגם קולם יישמע.

דב חנין: תודה רבה.

תאופיק ג'בארין: ברשותכם, אני רוצה להבהיר כמה דברים.

תאופיק ג'בארין: אנחנו היום נמצאים בעיצומו של הליך תכנוני תכניות מתאר ותכניות מפורטות שהוגשו על ידי הוועדה המיוחדת חריש, שהוקמה לצורך הקמת העיר החרדית חריש.

תאופיק ג'בארין: נגד תכנית מיתאר חריש אחד מה שנקרא שהיא כוללת כ-8,800 יחידות גיור, הוגשו כ-1,000 התנגדויות, ונגד התכנית המפורטת – חריש אחד אלף הוגשו גם כן מספר דומה של התנגדויות.

תאופיק ג'בארין: ההתנגדויות האלה נדחו כולן על ידי הוועדה המיוחדת.

אמנון כהן: אלף התנגדויות?

תאופיק ג'בארין: כאלף התנגדויות.

תאופיק ג'בארין: לפני מספר ימים ב-29 למאי, קיבלנו החלטה של ועדת העררים של המועצה הארצית בקשר לתכנית מיתאר חריש אחד, שהיא גם כן דחתה את רוב העררים, אבל החליטה לקבל חלק מהעררים ובמיוחד ערר שמתייחס לאדמות הפרטיות של אום-אלקטאף, וועדת העררים החליטה להוציא חלקה גדולה של כ-108 דונאם, שתכנית המתאר ביקשה לספח לחריש, הוציאה אותם מתחום התכנית.

תאופיק ג'בארין: ועדת הערר קבעה בהחלטה שלה דברים מאוד חשובים.

תאופיק ג'בארין: היא דחתה את חלק גדול מהעררים בהנחה שההצהרה והתחייבות של משרד השיכון בפני ועדת ערר, שאכן מדובר בתחום יישוב שמוגבל ל-4,500 דונאם, שזה תחום מרחב התכנון של היישוב חריש היום, כי בפרוגרמה, במסמכים הנוספים של התכנית שהכין משרד השיכון, גילינו שהם מדברים על יישוב של כ-150 אלף תושבים, אז ועדת ערר ביקשה הבהרות ממשרד השיכון, משרד השיכון הבהיר.

תאופיק ג'בארין: אמר לא, היו תכניות שנבדקו, אבל כל התכניות האלה ירדו מעל הפרק, אנחנו מדברים על תכנית אחת ויחידה שהיא יישוב של עד 10 אלפים יחידות דיור, בין 50 ל-70 אלף תושבים, וזה 4,500 דונם שאנחנו מדברים עליהם שזה תחום מרחב התכנון הקיים היום של חריש.

תאופיק ג'בארין: על סמך הצהרה זאת, על סמך התחייבות זאת, ועדת ערר דחתה את רוב העררים, במידה וההצהרה של משרד השיכון, של ההתחייבות של משרד השיכון, אינן נכונות, אז ברור שההחלטה של ועדת העררים צריכה להשתנות.

תאופיק ג'בארין: כי אם מדברים על 150 אלף תושבים, אז אנחנו מדברים על שטח יותר גדול, אנחנו מדברים על הפרה של שטחים ירוקים, על פגיעה בשטחים פרטיים של תושבים ערבים, על פגיעה בעתודות קרקע של כפרים ערביים שנמצאים בסביבה.

תאופיק ג'בארין: מדוע אני אומר זאת, ואני גם כן מבקש עכשיו תשובות ממשרד השיכון וממשרד הפנים.

תאופיק ג'בארין: במקביל לכל ההליך הזה של התכנון, הוגשה בקשה להרחבת גבול השיפוט על ידי משרד השיכון, הוקמה ועדת גבולות בראשותו של מר בנימין כהן והגישה המלצות.

תאופיק ג'בארין: על פי המלצות האלה שהוגשו בדצמבר 2010, הומלץ לספח לתחום השיפוט של חריש כ- 4,500 דונם נוספים, כלומר, אנחנו מדברים על 9,000 דונם שהם כנראה ההרחבה של ה-150 תושבים.

תאופיק ג'בארין: עדיין ההמלצות האלה נמצאות על שולחנו של שר הפנים, עדיין הוא לא החליט.

תאופיק ג'בארין: אז עם כל הכבוד, אנחנו צריכים לדעת - אתם ממשיכים בבקשה הזאת?

תאופיק ג'בארין: אם אתם ממשיכים בבקשת ההרחבה, זה סותר בוודאי את מה שהתחייבתם בפני ועדת העררים, בפני המועצה הארצית.

תאופיק ג'בארין: אם אתם אכן עומדים אחורי ההתחייבות שלכם בפני ועדת העררים, בפני ההצהרות שלכם, אז מדוע אתם לא מבטלים ולא מושכים את הבקשה שלכם ולא מבטלים את ההמלצות האלה של ועדת הגבולות?

תאופיק ג'בארין: הפנייה שלי היא גם למשרד השיכון וגם למשרד הפנים.

תאופיק ג'בארין: תודה.

סזאר יהודקין: בוקר טוב, אני מעמותת "במקום".

אמנון כהן: מה זה במקום?

סזאר יהודקין: "במקום" הם מתכננים למען זכויות תכנון.

סזאר יהודקין: עמותה של מתכננים ואדריכלים.

אמנון כהן: למי?

סזאר יהודקין: למען קידום זכויות אדם במסגרת התכנונית.

סזאר יהודקין: אנחנו עמותה ציבורית שהמטרה שלנו לקדם זכויות אדם במערכת התכנון, לסייע לאוכלוסיות חלשות או מוחלשות שאין להם גישה למערכת התכנון, להביא את הדברים שלהם בשפה מקצועית מול מערכת התכנון, מול הגורמים המקצועיים.

סזאר יהודקין: אנחנו מלווים את הנושא של חריש של קידמה מזה שנתיים, שנתיים וחצי.

סזאר יהודקין: חלק מהדברים הועלו עכשיו, לא אחזור על הדברים, יש הרבה שאלות לגבי כל הקידום של הפיתוח בחריש.

אמנון כהן: שם יגורו אוכלוסיות מוחלשות, זה המטרה של העמותה אמרת.

סזאר יהודקין: זה נכון, אבל במסגרת התכנון אין התייחסות לאוכלוסייה הקיימת בחריש, נמצא כאן חמי בר אור הוא בוודאי התייחס מנקודת מבט שלו.

סזאר יהודקין: הליך קידום התכנית לא התייחס לאוכלוסייה הנוכחית.

אמנון כהן: מי זה האוכלוסייה הנוכחית?

סזאר יהודקין: התושבים שגרים היום בחריש כ-1,300 תושבים.

אמנון כהן: מה חסר להם, מה הם צריכים?

סזאר יהודקין: התכנית לא מתייחסת לצרכים שלהם, לצרכי פיתוח שאוכלוסייה הטרוגנית כמו שיש היום בחריש צריכה מבחינת בתי ספר, מבחינת גן ילדים, מערכת דרכים פתוחה כל ימות השנה.

אמנון כהן: איפה אתה לוקח את זה, שאם הם לא באים לפה, ולא אומרים לי שחסר לי גן, חסר לי בית ספר - -

סזאר יהודקין: הוועדה הממונה והוועדה המיוחדת שהוקמה לצורך קידומה של חריש, לא התייחסו במשך כל התהליך לטענות של התושבים.

סזאר יהודקין: נקודה שנייה, כפי שנאמר מקודם, אין התייחסות לאוכלוסייה הערבית שמתגוררת בואדי ערה.

סזאר יהודקין: צריך לזכור את המלצות ועדת אור מלפני עשר שנים בעקבות אירועי אוקטובר מלפני עשר שנים, שנושא התכנון וקידום והפניית משאבים בצורה הוגנת ושוויונית גם לאוכלוסייה הערבית, וגם לאוכלוסייה היהודית הם היו חלק מהגורמים שהביאו לכך שהתעוררו המהומות בזמנו.

סזאר יהודקין: לפי דעתנו אין הצעה שוויונית של תקציבים של משרדי בינוי ומשרד הפנים לקידום תכניות.

סזאר יהודקין: שאלה מעניינת לדעת, מה הסכומים שהוקצו לקידום התכנון בחריש, לעומת התקציבים שמוקצים לקידום תכניות ביישובים הסמוכים, או אפשר להסתפק בהליך הקידום או חוסר הקידום של תכנית אחרת שמקודמת על ידי שני המשרדים ועיר חדשה טנטור באיזור עכו, התכנית הזו תקועה ככל הנראה גם מחוסר תקציב או מחוסר עניין של שני המשרדים.

חמי בר-אור: אני מנהל המטה למען עתיד חריש באזור, זה מטה שכולל בתוכו גם את תושבי חריש, גם נציגות מהכפרים באזור, וגם נציגות מקיבוצי האזור, ביחד עם ארגוני סביבה וזכויות אדם שחברו לנושא הזה.

חמי בר-אור: אני רוצה להגיד פה כמה דברים בהמשך לדברים.

חמי בר-אור: התכנית היא תכנית שמיועדת אך ורק לאוכלוסייה חרדית, תושבי חריש הקיימים לא יוכלו למצוא את מקומם בעיר הזאת.

חמי בר-אור: אני אקרא פה משפט מתוך החלטת המועצה הארצית שהתקבלה לפני יומיים שלושה.

חמי בר-אור: הם אומרים בפירוש, מקריאת החומר ומשמיעת העררים, אנו למדים כי התכנון הוא באופן מובהק, מוטה לטובת האוכלוסייה החרדית ומותאם לצרכיה, הוא מכוון למטרה אחת ברורה והיא כי האוכלוסייה החרדית מיועדת להתיישב בחריש, ולכך מיועד כל התכנון.

חמי בר-אור: כלומר, אלה הדברים שנאמרים.

חמי בר-אור: אני כתוב חריש, אין פתרון במסגרת התכנית הזאת לצרכים שלי, לא ברמת גן ילדים לבת שלי שמרמת גנון הוא מופרד לבנים בנות, כלומר, מבחינת העמדה שהוצגה והתקבלה גם בוועדת ערים של המועצה הארצית, אם אני מוכן לקבל על עצמי אורח חיים תורני יהיה לי פתרון בעיר חריש, ברור שהדבר הזה לא מקובל עלינו.

חמי בר-אור: נושא שני שאני רוצה להתייחס אליו בקצרה, הנושא שהעלה חבר הכנסת חנין בהקשר הסביבתי.

חמי בר-אור: חשוב להדגיש פה שגם במסגרת הליך התכנון המבוצע כי הרי זו גם ועדת פנים וסביבה, גם במסגרת התכנון המוצע לא נערך דוח סביבתי.

חמי בר-אור: הוועדה פתרה את עצמה מהגשת הדוח הזה, חברת ועדה יהודית מוסרי נציגת משרד הסביבה פתרה את הוועדה מלהגיש דוח סביבתי ללא כל נימוק.

חמי בר-אור: אנחנו מבררים היום את עמדת משרד הגנת הסביבה בעניין הזה, כי זה עמדה בהחלט לא ברורה.

חמי בר-אור: חשוב לי להדגיש משהו יותר מזה, גם כשהוקמה התכנית המקורית של חריש היא הוקמה במסגרת ועדת - - -

אמנון כהן: זה לא קשור לדיון שלנו.

חמי בר-אור: זה קשור.

אמנון כהן: אל תגיד לי מה קשור.

אמנון כהן: אל תלך לכיוון אחר.

אמנון כהן: את נושא הדיון העלו פה חברי כנסת, נושא כביכול שיש פה איזושהי פגיעה באדמות כאלו או אחרת.

אמנון כהן: איך אתה מגיע לזה, זה דיון אחר.

חמי בר-אור: אני אומר שגם לא נעשה פה סקר סביבתי מעולם.

חמי בר-אור: נקודה אחרונה, הכיוון הכללי של לייעד את חריש לטובת אוכלוסייה חרדית.

חמי בר-אור: אנחנו ערכנו דוח שיפורסם בימים הקרובים, ואני אשמח להעביר אותו לוועדה.

אמנון כהן: הנושא של הדיון לא דוח שמדבר על יישוב חרדי.

אמנון כהן: מדברים על אדמות, בצדק אולי, שיש פה אולי איזושהי כוונה לפגוע בעניין אדמות, על זה מדובר, לא מדובר כרגע על מושג שאתה מדבר, שהחבר שלך דיבר, נתתי לך לדבר, אל תלך לכיוונים אחרים.

אמנון כהן: אני רוצה לקבל תשובות, ואני מסיים את הדיון עוד מעט, ואתה בכלל נמצא במקום אחר.

חמי בר-אור: אני שואל שאלה בסיסית.

אמנון כהן: את מי אתה שואל?

חמי בר-אור: את הוועדה.

חמי בר-אור: אם תיתן לי לשאול את השאלה אני אשאל אותה.

אמנון כהן: אבל אתה הולך לכיוון אחר, אין לי תשובות לדברים האלה.

אמנון כהן: אני לא וועדה מקומית, לא ועדה מחוזית לא ועדה ארצית.

אמנון כהן: את ההתנגדויות אתה הגשת כמו שהגשת.

אמנון כהן: שם למעשה הם דנים בדברים האלה.

אמנון כהן: זה לא ועדה שדנה בהתנגדויות כאלה או אחרות.

חמי בר-אור: זה לא התנגדות, אני רוצה לשאול שאלה עקרונית אתכם, את .

חמי בר-אור: האם מדינת ישראל בכלל עשתה את השיקול הזה, שההחלטה הזאת של לייעד את חריש להיות עיר הומוגנית לטובת אוכלוסייה חרדית בלבד - - -

אמנון כהן: איפה יש החלטה כזאת?

אמנון כהן: אני לא ראיתי החלטה כזו.

חמי בר-אור: הרגע הקראתי את זה.

אמנון כהן: הקראת, אבל אני לא ראיתי החלטת ממשלה כזו, החלטת ועדה כזו.

אמנון כהן: את מי אתה שואל?

חמי בר-אור: אני יכול לקריא לך עוד פעם, מתוך החלטה שקיבלה המועצה - - -

אמנון כהן: אבל אני לא מועצה, אתה שואל אותי?

אמנון כהן: אני מועצה?

אמנון כהן: אני לא מועצה, אתה הולך לכיוון שאני לא יכול לתת לך תשובות.

אמנון כהן: אני לא קבעתי שזה עיר חרדית.

אמנון כהן: ממשלת ישראל לא קבעה שזה עיר חרדית.

חמי בר-אור: ממשלת ישראל קבעה שזה מיועד להיות עיר חרדית.

אמנון כהן: לא, עוד לא ראיתי - - -

חמי בר-אור: ממשלת ישראל קבעה במרץ 2010.

אמנון כהן: תודה רבה, הבנתי את הנימוקים שלך.

אמנון כהן: משרד השיכון.

אמנון כהן: בבקשה.

אמנון כהן: אני בעיקר רוצה ממשרדי הממשלה על הטיעונים של חברי כנסת לקבל תשובות, ואני מצטרף לשאלות.

אמנון כהן: אם יש פה פגיעה בעיקר על השוויון, אם יש הנושא של הפקעת שטחים והתעלמות תכנונית כזו או אחרת.

אמנון כהן: האם נלקח בחשבון רק לשם מצוקת דיור במדינת ישראל לכלל אוכלוסיות – למשוחררי צה"ל, לחרדים, למגזר הערבים לכולם.

אמנון כהן: אנחנו רוצים לדעת עמדת המשרד איך אתם פותרים את הבעיה באופן שיוויוני כל מקום שעוסקים בו לפתרון דיור, אנחנו רוצים לדעת מהי מדיניות המשרד, לכן שלא יהיו פה פרשנויות כאלה.

אמנון כהן: ציין פה חבר הכנסת חנין אם יש פתרון, גם אם כבר מקימים יישוב - פתרונות במקומות תעסוקה, האם זה נכנס בתכנון וכל הדברים האלה.

אמנון כהן: גם הטיעונים שמדברים על 150 אלף, אני לא ראיתי עדיין שיש 150.

אמנון כהן: הבנתי שיש כרגע עד 10,000, בכלל, בקנה 6, 7 או 8 אלף, לכן הפחד, הבהלה של כולם – יש בעיה, מצוקת דיור לאוכלוסיות מסויימות, לכולם אני אומר.

אמנון כהן: אבל פה כרגע מצאו נקודתית פתרון.

אמנון כהן: אז לראות איך זה משליך על כולם, אם זה נותן פתרון, מה קורה במגזרים האלה, ואם יש כבר איזושהי הפקעה מאיזשהו יישוב או מאיזשהו כפר, האם באים לידי פיצוי כזה או אחר, או איך זה מסתדר.

אמנון כהן: אלה התשובות שאני אצטרך ממשרד ממשלתי לדעת.

אמנון כהן: בבקשה.

אילן לייכמן: אתן רקע לגבי המהלך שלנו, והוא גם כולל בעצם תשובות.

אילן לייכמן: אנחנו מדברים על חריש שנמצאת מסומנת לפיתוח גם בתכנית מיתאר ארצית תמ"א 35, גם בתכנית מיתאר מחוזי תמ"מ 6, עדיין לא מאושרת אבל זו המדיניות, זה הכיוון.

אילן לייכמן: זה אזור שיש עליו תכנית מאושרת של כ-4,500 יחידות דיור משנות התשעים.

אילן לייכמן: ה-300 דירות שנמצאות בחריש הן תולדה של אותו מהלך באמצע שנות התשעים, כלומר, מדובר כאן במהלך לא של יישוב חדש, עיר חדשה, מדובר בעצם מימוש תכניות וכוונות של המדינה מהעבר.

אילן לייכמן: אנחנו פועלים כדי למצוא פתרונות עבור האוכלוסייה החרדית, זו הייתה המטרה.

אילן לייכמן: אבל יחד עם זה, הצהרנו את זה בכל מקום, גם השר וגם הפקידות הצהירה את זה בכל מקום, גם במועצה הארצית.

אילן לייכמן: העיר מתוכננת עבור המגזר החרדי, אבל מבחינה שיווקית היא יכולה לקלוט גם אוכלוסיות אחרות.

אילן לייכמן: מכיוון שלאוכלוסייה החרדית יש צרכים פרוגרמטיים שונים מאוד מהאוכלוסייה הרגילה, האחרת, בין אם היא יהודית חילונית ובין אם היא ערבית, מכיוון שגודל משק הבית הוא גבוה יותר, זה אומר יותר מוסדות ציבור, זה אומר יותר שטחים ציבוריים, ולכן יש כאן איזשהו מהלך שמאפשר קודם כל לחרדים להיקלט כי אנחנו לא רוצים להביא אוכלוסייה חרדית שאין לה פתרונות במקומות אחרים, אני לא רוצה להיכנס לזה כי זה לא הדיון, אבל יש בעיה, יש מצוקה, אנחנו מכירים את זה.

אילן לייכמן: אנחנו יודעים שיישובים אחרים לא רוצים לקלוט אוכלוסייה חרדית, וחריש בעצם נועדה לתת פתרון משמעותי.

אילן לייכמן: יחד עם זאת, כאשר אתה מתכנן למשק בית של חמש וחצי, זה גודל משק הבית הממוצע של האוכלוסייה החרדית שאנחנו מתכננים את כל הפרמטרים עליו, גם אם מגיעה משפחה חילונית של שלוש וחצי, או משפחה ערבית של ארבע, היא יכולה להיקלט במקום כי יש לה עודף של מוסדות ציבור, אין לה חוסר.

אילן לייכמן: הבעיה היא תמיד החוסר.

עפו אגבאריה: אתה חושב שהאוכלוסיות האלה יהיו הומוגניות, יכולים לחיות ביחד?

אילן לייכמן: אתם אמרתם שחיים שם בשלום ואפשר להמשיך לחיות בשלום, יש יישובים מעורבים, אפשר להמשיך לחיות בשלום גם בחריש.

עפו אגבאריה: אבל אמרת שהחריגים יש להם איזשהו אופי מיוחד.

אילן לייכמן: כאשר יש עודף של מוסדות, הבעיה היא הרבה יותר קטנה, כי אם יש לך בתי ספר שהם מיותרים כי האוכלוסייה צריכה פחות, אתה לא בונה, אתה משנה את זה, ואתה בונה במקום זה מגורים או משהו אחר.

אילן לייכמן: בהחלט יש בעיה כאשר יש חוסר.

אילן לייכמן: לכן, חשוב מאוד לתכנן לאוכלוסייה החרדית על פי הצרכים שלה, וכאשר יהיה שיווק יכולות להיכנס גם אוכלוסיות אחרות לשם.

אילן לייכמן: האזור הזה של חריש, אני רוצה לחזור, יש שם תכנית מאושרת, יש שם פיתוח, יש תשתיות.

אילן לייכמן: כאשר מסתכלים על צילום אוויר, וזה הדרך הכי טובה, אפשר גם להסתובב בשטח, רואים כבר תשתיות שהוכנו בשנות התשעים, אם זה כבישים שזה מאוד בולט, שאבל יש גם תשתיות אחרות שלא רואים מתחת לאדמה, אם זה ביוב, מים, וכו'.

אמנון כהן: למה לא התקדם כל כך הרבה שנים?

אילן לייכמן: כי הייתה בעיה, היו נסיונות לשווק, לא הצלחנו והמהלך הזה בעצם - - -

אמנון כהן: שנות התשעים, אתה מדבר איתי עשרים שנה.

שלומית מור: ב-1999 היה השיווק.

עפו אגבאריה: אבל מעניין אותי איך אתה תפתור את הבעיה של גנון למשל בנים בנות, אתה אומר שכל אחד יכול להיכנס, באמת, למה להיתמם?

אמנון כהן: 20 שנה, מה נהיה שם 20 שנה?

שלומית מור: ב-1999 היה השיווק של המשרד, הוגשו 7 הצעות על ידי קבלנים ובסופו של דבר איש מהם לא המשיך - - -

אמנון כהן: לא זכו במכרז?

אמנון כהן: זכו במכרז?

אמנון כהן: 20 שנה תקוע הנושא הזה, משרד השיכון לא עשה כלום?

שלומית מור: הם זכו אבל לא היה ביקוש, לא הצעירים ולא המבוגרים ולא האחרים.

אמנון כהן: רק כנהיה קצת חרדים כולם התחילו - - - הבנתי.

אילן לייכמן: היה גם מהלך ב-2005 לשווק.

אמנון כהן: הבנתי, 20 שנה אף אחד לא דיבר.

אילן לייכמן: אני הייתי אומר בהקשר הזה קצת בחיוך, ברגע שחריש - - -

אמנון כהן: למה דוחפים כל הזמן את החרדים למקומות כאלה?

אמנון כהן: אין במרכז הארץ שטחים?

אמנון כהן: תגידו לשר שייתן במרכז הארץ.

אמנון כהן: למה?

אמנון כהן: ההורים שלהם גרים בבני ברק, גרים באלעד, ירושלים, למה צריך להגיע לחריש?

טלב אלסאנע: כדי לסכסך בין ערבים לספרדים.

טלב אלסאנע: זה תכנית של אשכנזים...

אילן לייכמן: אדוני היושב ראש, על פי התגובות של הגורמים, כנראה שחריש היא בכל זאת המקום הנכון.

אמנון כהן: זה מקום היסטורי לעם ישראל.

אילן לייכמן: מהרגע שחשבו שזה הולך להיות הצלחה - - -

עפו אגבאריה: יש עוד שטחים במרכז.

אילן לייכמן: לגבי הנושא הסביבתי, האזור הזה הוא אזור מופר, יש בו תשתיות, יש בו פיתוח בפועל.

אילן לייכמן: רואים את הדברים.

יעקב כץ: מתי המכרז הראשון?

אילן לייכמן: אנחנו מקווים כמה שיותר מהר.

יעקב כץ: אני זוכר שהסתובבנו שם עם אריק שרון בשנות התשעים ותכננו שם דברים גדולים.

אמנון כהן: למה לא מימשתם את זה?

אילן לייכמן: באיחור אבל זה יקרה.

עפו אגבאריה: כי עוד לא היו מספיק חרדים שיבואו לשם.

טלב אלסאנע: פעם אחד סיירת עם אריק שרון להגיד אולי להקים יישוב לאזרחים הערביים?

יעקב כץ: לא, רק לאזרחים יהודים, אני מודה.

יעקב כץ: כשאני אהיה שר שיכון אני אדאג גם - - -

אמנון כהן: חבר הכנסת כץ, אני רוצה לשמוע תשובות כי אני רוצה לסכם את הדיון.

אמנון כהן: משרד הפנים עוד מחכה, אני צריך לקבל תשובות.

אמנון כהן: אני לא רוצה להשאיר את הדיון פתוח כך.

אילן לייכמן: אני רוצה להתייחס לשאלות האחרות בקצרה.

אילן לייכמן: הנושא תעסוקתי - שמנו דגש על הנושא של תעסוקה.

אילן לייכמן: אנחנו מקדמים את זה.

אילן לייכמן: יחד עם התכנון אנחנו פועלים מול כל הגורמים שעוסקים בתעסוקה, כולל כאלה שמנסים להעמיק את התעסוקה לחרדים.

אמנון כהן: אזור תעשייה יהיה שם?

אילן לייכמן: יש אזורי תעסוקה.

אילן לייכמן: יש תעסוקה.

אילן לייכמן: יש תעסוקת נשים שמתוכננת בתוך השכונות כדי להתחשב בצרכים והצורך להגיע וכו'.

אילן לייכמן: יש תעסוקה, לומר שזה מספיק?

אילן לייכמן: לא.

עפו אגבאריה: לא, הוא לא אמר אפילו מלה אחת שיכולים הערבים.

עפו אגבאריה: כל הזמן הוא מדבר על החרדים איך לעשות לחרדים, שאלנו אם יהיה אפשרות לעשות שכונה כזו ושכונה כזו.

יעקב כץ: לא, לא, רק לחרדים וליהודים, אמרו לך.

אילן לייכמן: יש תעסוקה, תהיה תעסוקה, אדוני היושב ראש.

אילן לייכמן: יהיה תעסוקה בתוך חריש.

אילן לייכמן: אנחנו תמיד רוצים - -

אמנון כהן: מי ישלם ארנונה אם לא יהיה תעסוקה.

אילן לייכמן: בהחלט.

אילן לייכמן: זה חשוב, זה חלק מהבסיס הכלכלי של היישוב, אבל גם צורך אמיתי של האנשים לעבוד.

אילן לייכמן: אנשים רוצים לעבוד.

אילן לייכמן: לא לנסוע לירושלים או לבני ברק.

אילן לייכמן: כמובן, שחלק ימצאו גם פתרון, אפשר לנסוע לאזור, יש אזורי תעסוקה אחרים.

אילן לייכמן: עלתה כאן הנקודה שחריש באה על חשבון ההתפתחות של היישובים הערבים.

אילן לייכמן: הדברים לא נכונים.

אילן לייכמן: אנחנו יודעים את זה ממסמכים לא של משרד הפנים, אלא ממסמכים של משרד הפנים, אחרי בדיקות גם ברמה מחוזית, גם ברמה ארצית.

אילן לייכמן: כל היישובים באזור יש להם תכניות מאושרות או בתהליכי אישור.

אמנון כהן: גם התפתחות שלהם?

אילן לייכמן: נותנות מענה ארוך טווח של עשרות שנים, זה לא בחריש, בשום תכנית לא נועדה לתת פתרון למגזר הערבי.

אילן לייכמן: מעבר לזה, אני חייב לציין, עלה פה הנושא של "שדדה-מאקר", במשרד השיכון יש החלטה של המועצה הארצית על קידום תמ"א 44 - תכנית מיתאר ארצית, זה דבר שהוא לא שגרתי למגורים עבור האוכלוסייה הערבית בסמוך לשדדה-מאקר.

אילן לייכמן: 40 אלף נפש, זה מהלך מאוד חשוב.

אילן לייכמן: תמ"א 44, זה יוצא דופן בצורה בלתי רגילה, ואני חושב שזה מבטא מענה - - -

חמי בר-אור: היא לא מקודמת.

אילן לייכמן: התכנית מקודמת.

אילן לייכמן: רק אתמול הייתה ישיבה בנושא.

אילן לייכמן: התכנית מקודמת, היא תתקדם, היא תתממש, זה צעד מאוד חשוב, כולם תומכים בו.

אמנון כהן: תודה רבה.

סיוון להבי: אין לי הרבה מה להוסיף.

אמנון כהן: כן תוסיף לכל השאלות שהועלו על ידי חברי הכנסת, על ידי יושב ראש הוועדה.

אמנון כהן: אני רוצה לקבל תשובות, ואל תגיד אין לך מה להוסיף.

אמנון כהן: אתה יש לך הרבה מה להוסיף, משרד הפנים, משרד ייעודי וחשוב.

אמנון כהן: בבקשה.

סיוון להבי: ביישוב פועלת ועדה ממונה, הוועדה הממונה מוכיחה את ההצלחה שלה בשנים האחרונות.

סיוון להבי: אפשר לראות שיש גידול בהכנסות, עלה באחוזי הגבייה.

סיוון להבי: מסיימת באיזון תקציבי.

טלב אלסאנע: על מה אתה מדבר?

טלב אלסאנע: אבל זה לא הנושא, הוועדה הממונה של חריש.

סיוון להבי: אני חושב שמשרד השיכון פירט תשובות לכל השאלות שנשאלו.

סיוון להבי: יש פה את ראש המועצה.

סיוון להבי: אני מציע לתת לו את רשות הדיבור.

סיוון להבי: הוא ירחיב וייתן תשובות מפורטות.

עפו אגבאריה: מה עם ועדת הגבולות?

אמנון כהן: ועדת הגבולות שהוקמה סיימה את עבודתה?

סיוון להבי: השר עדיין לא חתם על ההמלצות.

אמנון כהן: סיימה את עבודתה.

אמנון כהן: אתה אומר כפי שמשרד השיכון ציין כאן, שכל התכנון ביישוב, לא בא על חשבון המגזר הערבי או הכפרים שנמצאים שם.

אמנון כהן: הם יכולים בתכניות שלהם בתמ"א-44 כפי שציין נציג משרד השיכון להתפתח גם לדורות הבאים - לילדים, לנכדים, שיוכלו גם להתפתח, שאחד לא בא על חשבון השני, כך אני מתרשם משרד השיכון?

אילן לייכמן: כן.

אילן לייכמן: תמ"א 44 נותנת פתרונות לתושבי הגליל, ובכלל, לערבים שירצו להגיע כמובן ליישוב הזה שייבנה בסטנדרטים הכי גבוהים שאפשר.

אילן לייכמן: יש פתרונות לכל יישוב, אני חוזר ואומר על פי משרד הפנים, יש פתרונות לכל יישוב.

אילן לייכמן: במובן הזה, חריש לא בא על חשבון אף יישוב.

עפו אגבאריה: אתם שלם עם ההגדרה הזאת?

עפו אגבאריה: אבל בשטח זה לא נכון.

אמנון כהן: תודה רבה.

אמנון כהן: ראש המועצה הממונה, בבקשה, ידידי ויקירי נסים דהן.

אמנון כהן: תענה קצת בגדול על הדברים, גם תענה לתושבים המודאגים שגרים היום ביישוב, חושבים שהם לא ימצאו את עצמם מחר.

אמנון כהן: אז תרגיע את הדברים.

אמנון כהן: בבקשה, אנחנו רוצים לשמוע.

נסים דהן: תודה רבה אדוני היושב ראש, גם תודה רבה לחבריי בעבר ובהווה, חברי הכנסת.

נסים דהן: תודה על הקומפלימנטים שאמרת.

אמנון כהן: זה אמת.

אמנון כהן: אני מצטרף לקומפלימנטים, זה מגיע בדין, זה מגיע לפחות בתפקידים שכבודו היה גם כשר, גם כחבר כנסת, גם כחבר ועדת כספים, לעילא ולעילא לטובת עם ישראל, מדינת ישראל, גם לטובת התנועה, בוא נגיד, היה כבוד גדול לתנועה.

נסים דהן: תודה אבל זה לא הדיון היום.

נסים דהן: זהו נגמר, מציע שלא נאריך בדברים האלה.

נסים דהן: תודה.

נסים דהן: אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת, קצת עובדות בשטח.

נסים דהן: חריש מתוכננת ל-10,500 יחידות דיור.

נסים דהן: התחום המוניציפאלי של חריש הוא הרבה יותר גדול.

נסים דהן: התחום היום לפני ועדת גבולות.

נסים דהן: חלק גדול מאותו שטח שוועדת גבולות מדברת עליו כהרחבה של העיר חריש, היום הוא בתחום המוניציפאלי של חריש, היום.

נסים דהן: ועדת גבולות התייחסה האם אפשר לצרף אותו למרחב התכנון גם מעבר להיותו כחלק מהרשות בתחום המוניציפאלי.

תאופיק ג'בארין: לא נכון.

תאופיק ג'בארין: פשוט מאוד אתה לא מבין - - -

אמנון כהן: אז למה אתה מפריע?

אמנון כהן: אפילו הוא יהיה מאז אחוז לא נכון אתה לא מפריע.

תאופיק ג'בארין: אבל זה עובדות.

אמנון כהן: אתה מוכן לא להפריע.

אמנון כהן: הוא היה חבר כנסת לשעבר, ראש המועצה.

תאופיק ג'בארין: אני מבקש להשיב אחרי שהוא ידבר.

אמנון כהן: לא, לא אתן לך עכשיו.

אמנון כהן: אתה דיברת, אף אחד לא הפריע.

אמנון כהן: דיברת חצי דברים אמת חצי דברים לא אמת, אבל אף אחד לא - - -

תאופיק ג'בארין: איך אתה יודע שאני דיברתי לא אמת?

תאופיק ג'בארין: אתה לא יודע את הנושא אפילו.

תאופיק ג'בארין: אתה אמרת שאתה לא מכיר את הנושא.

אמנון כהן: בגלל זה אני אומר, תן לבן אדם לדבר.

אמנון כהן: אתה מוכן לתת לו לדבר?

תאופיק ג'בארין: בוודאי.

אמנון כהן: אל תפריע לו לדבר.

אמנון כהן: אם תפריע שוב אני מוציא אותך מהדיון.

תאופיק ג'בארין: אז תוציא אותי.

תאופיק ג'בארין: עם כל הכבוד, מה זה דיקטטורה?

אמנון כהן: אתה תתן לו לדבר.

תאופיק ג'בארין: אני בסך הכול.

אמנון כהן: אז תצא בבקשה.

אמנון כהן: בבקשה, אדוני.

תאופיק ג'בארין: תודה רבה.

נסים דהן: אני חוזר ואומר, חלק גדול מהמרחב שוועדת הגבולות תצרף אותו, אם תצרף אותו לחריש, הוא מהתחום המוניציפאלי גם היום של חריש.

אמנון כהן: אתה יוצא.

תאופיק ג'בארין: אני יוצא, אני לא מפסיד שום דבר, עם כל הכבוד.

תאופיק ג'בארין: אני מצטער אפילו שהגעתי.

אמנון כהן: תכבד מישהו שמדבר.

אמנון כהן: אתה מדבר דמוקרטיה, אפילו שאתה לא שלם עם בן אדם, אם אתה לא רוצה לשמוע לו אתה תיתן לו לדבר.

תאופיק ג'בארין: אתה חדש בתפקיד.

אמנון כהן: אני לא חדש בתפקיד.

תאופיק ג'בארין: אני מקווה שאתה תלמד מקודמך שהיה גם כן - - - זה לא הפעם הראשונה שאני נמצא כאן.

אמנון כהן: אני לא חדש בתפקיד, דמוקרט צריך לכבד.

אמנון כהן: לא רק דמוקרטיה נועד למי - - - על מה אתה מדבר בכלל?

תאופיק ג'בארין: כל הכבוד, אתה לא נותן לאנשים לדבר, אני מצטער שאני הגעתי לכאן.

אמנון כהן: אני לא רוצה לשמוע אותך.

אמנון כהן: אתה חוצפן.

אמנון כהן: אתה בא לוועדה, מכבדים את הדברים שלך, שומעים אותך, ואתה דמוקרט רק בשבילך, אתה לא רוצה לשמוע מישהו אחר.

אמנון כהן: אפילו שהוא לא מדבר אמת אתה חייב לשמוע לו, ואז תגיב אם יש לך להגיב.

אמנון כהן: אתה לא תתן לו לסתום את הפה וכל מילה שנייה אתה תסתור אותו, לא, אין דבר כזה.

אמנון כהן: תהיה בריא ידיד.

אמנון כהן: פעם הבאה אני מבקש לא להזמין אותו לדיונים.

אמנון כהן: לא להזמין אותו יותר לדיונים.

אמנון כהן: אתה לא ראוי לבוא לדיון ועדה.

תאופיק ג'בארין: אתה לא יכול לעשות את זה.

אמנון כהן: אני יכול לעשות את זה, ואני רושם בפרוטוקול.

אמנון כהן: הוא יותר לא יהיה מוזמן לדיונים שבכנסת.

אמנון כהן: בבקשה, אדוני.

אמנון כהן: בכל מקרה, אצלי בוועדה הוא לא יוזמן.

נסים דהן: אני מתנצל, אבל זה אווירה שאנחנו רגילים אליה, זה לא חדש בשבילנו שסותמים כאן פיות כשאין להם טיעון מקצועי אמיתי.

נסים דהן: בכל אופן, נחזור לעניינו.

נסים דהן: נכון, היו לנו המון חלומות בחריש, חשבנו היות ומצוקת הדיור של הציבור החרדי היא גדולה מאוד, כולם מכירים אותה.

נסים דהן: חשבנו שנוכל לתת מענה גדול יותר לציבור החרדי והציבור הכללי במדינת ישראל באזור חריש.

נסים דהן: אבל חלומות לחוד ומציאות לחודש, לאחר המון דיונים שהתקיימו בכל הועדות המקצועיות של מדינת ישראל, החל בוועדה המחוזית וכלה במועצה הארצית העליונה, האישורים שעומדים בידינו הם כ-10,500 יחידות דיור בלבד.

טלב אלסאנע: מה תחום השיפוט?

נסים דהן: 4,800 דונם בתחום התכנון בלבד, חריש קציר היא מועצה משותפת שתחום המוניציפאלי שלה הוא 15 אלף דולר.

נסים דהן: היום, בלי הרחבה.

נסים דהן: קציר חריש זו מועצה מקומית שכוללת את היישובים קציר חריש ואת המרחב ביניהם, בלי הרחבה של ועדת הגבולות, היום קציר חריש יושבת על 15 אלף דונם.

נסים דהן: תיאורטית יכולנו בוועדה המיוחדת שהמדינה הקימה לצורך קידום העיר חריש, להגיש את מרחב התכנון של חריש, ובמקביל להגיש לוועדה המחוזית בחיפה את שאר השטח, אף אחד לא יכול היה למנוע את זה מאיתנו.

נסים דהן: כמובן שזכותם של התושבים הגרים בסביבה ובתוך חריש להתנגד כמו שהם עשו עד היום בכל רמות התכנון, זה התחיל בוועדה המחוזית בחיפה, עבר לוועדה המיוחדת בחריש, עבר למועצה הארצית, וכלה בוועדת הערר.

נסים דהן: עם כל הטענות שידידיי חברי הכנסת השמיעו כאן, נשמעו בכל הוועדות המקצועיות, נשמעו.

נסים דהן: חלקם התקבל.

נסים דהן: זה לא נכון שכל ההתנגדויות נדחו, חלק גדול מההתנגדויות התקבלו, ולכן צומצמה העיר מגדול החלום היפה שהיה רק ל-4,800 דונם.

נסים דהן: חלק גדול מההתנגדויות התקבלו.

נסים דהן: בוודאי התנגדויות ענייניות שעיקרן היה איכות החיים של הסביבה, בוודאי שהתקבלו והתוכניות שונו.

נסים דהן: כשיש התנגדות שעל פניה נראית לא עניינית, והיו גם כאלה התנגדויות, מתוך ה-1000 התנגדויות רובם המכריע היו התנגדויות שלא היו ענייניות.

נסים דהן: במלים פשוטות, אם אני מתרגם את זה לשפה שלי, ואם אני לא מדייק אני מבקש סליחה, אמרו, תעופו לנו מהעיניים, אנחנו לא רוצים אתכם פה.

נסים דהן: במלים פשוטות - רוב ההתנגדויות היו מהסגנון הזה.

עפו אגבאריה: זה הסתה, אל תתחיל מזה, כולם דיברו על זה שאנחנו שנחיה בשלום וביחד ולא דיברו על דברים כאלה.

עלי כבהה: זו טעות.

עפו אגבאריה: חבל שהוא פולש לדברים כאלה.

עפו אגבאריה: לא דיברנו - - -

אמנון כהן: הוא אמר עובדה למה שהיה – התנגדות.

טלב אלסאנע: כמו שיש אינטרס להרחבת חריש ולפיתוחה, יש ליישובים האלה אינטרס להתרחב וגם להתפתח.

טלב אלסאנע: אי אפשר להגיד שזה בגלל לעוף או לא לעוף, אלא שיש אינטרס.

יעקב כץ: כמו בנגב.

נסים דהן: אני מציע שחבריי חברי הכנסת ישמרו קצת על אורך רוח.

טלב אלסאנע: הנגב היה יישאר ולנצח.

נסים דהן: אני אומר דברים שאולי קצת מקוממים.

נסים דהן: לא נעים לשמוע שחברים שלהם מהשטח שהטעו אותם במספרים ונתונים גם לא סיפרו להם את העובדות האלה.

נסים דהן: יש לנו מכתב שחור על גבי לבן של תושב שאמר, רבותיי, החתימו אותי בחתונה, אני לא יודע בכלל למה התנגדתי.

עפו אגבאריה: עזוב, אז מה.

נסים דהן: קשה להם לשמוע את זה, אבל זה המציאות.

עלי כבהה: אני רוצה להגיב אולי.

עלי כבהה: - - לחצו עליו - - -

אמנון כהן: גם אותך נוציא, אתה לא יכול להגיב.

נסים דהן: ההתנגדויות נשמעו בכל הועדות, כולל ההתנגדויות שהעלו כאן חברי הכנסת בשם התושבים.

נסים דהן: אני דן אותם לכף זכות, את חבריי הכנסת, שהנתונים שהמציאו בפניהם הם לא היו אמיתיים ולא נכונים, לכן הם העלו כאלה טענות.

נסים דהן: ההתפתחות של היישובים הערבים בסביבה נלקחו בחשבון, אף סנטימטר בחריש הוא לא על חשבון התפתחות עתידית של אף יישוב ערבי בסביבה.

עפו אגבאריה: מה עם דר אל חנון?

נסים דהן: דאר אלחנון כמו שאתה יודע, הוא לא בסמכות שלי, ואני לא יכול לאשר אותו.

נסים דהן: השטח של חריש לא מתקרב לשם.

אמנון כהן: אדוני, בבקשה לסיים.

יעקב כץ: מתי המכרז?

יעקב כץ: מתי נראה 4,000 משפחות שם?

נסים דהן: לאחר שהאבק של ההתפתחויות ישקע, שהוא בעיקרו כמו שהעורך דין שלהם הצהיר בבית המשפט העליון, שההתנגדות הייתה ברמה הלאומית יותר מאשר ברמה המקצועית.

עפו אגבאריה: זה הסתה.

עפו אגבאריה: עזוב.

נסים דהן: העורך דין שלו אמר את זה בבית המשפט העליון שחור על גבי לבן, יש פרוטוקול.

עפו אגבאריה: בוא נמצא איזשהו דיון פורה בשכנות טובה, לזה אנחנו קוראים - ואתה מתחיל להסית בכל משפט – חבל.

טלב אלסאנע: הדיון הוא ענייני למה מסיתים אותו?

אמנון כהן: פעם הבאה אני שוקל איך לעשות דיונים בנושאים האלה.

אמנון כהן: אם אתם מתנהלים כך, עושים מניפולציות, אני לא חבר הכנסת , אני לא ארשה דברים כאלה.

אמנון כהן: פה לא יעשו לי מניפולציות.

אמנון כהן: אני אתן לכם לדבר, אני אעשה את העבודה כפי שאני יודע לעשות.

אמנון כהן: אני ברמה חברית רוצה לתת – אבל לא, לא יהיה מצב שיסתמו פיות אם הוא לא מסכים לדעה אז הוא ייתן לו לא לדבר.

עפו אגבאריה: אנחנו מדברים ברמה של – בוא נהיה שכנים טובים, באים להגיד בוא אנחנו נהיה שווים אז מתחילים לדבר – לא על דבר אחר.

עלי כבהה: אמר דברים לא נכונים, תן לי להגיב.

עפו אגבאריה: מה ההמלצות של הוועדה?

עלי כבהה: אני מצטרף לזה שאני מתחרט שבאתי.

אמנון כהן: אני לא עובד כך.

אמנון כהן: אני נועל את הישיבה.