ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 552, 2011-06-21 11:30

רוברט אילטוב: בוקר טוב.

רוברט אילטוב: בעוד מספר דקות ספורות נתחיל בדיון.

רוברט אילטוב: אני אבקש מכל הנוכחים לשמור על סדר הדיון.

רוברט אילטוב: כולם ידברו לפי הסדר.

רוברט אילטוב: אנחנו כתבנו את שמות הדוברים, ואני מבקש מאוד לשמור על הסדר מכיוון שיש הרבה מאוד אנשים, וקשה מאוד לנהל ועדה עם כמות כזאת של אנשים.

רוברט אילטוב: לכן, תהיה אפס סבלנות כלפי כל הפרעה שתהיה, ואני פשוט אבקש להוציא את זה שיפריע.

רוברט אילטוב: כל אחד ידבר בתורו.

רוברט אילטוב: כתוצאה מכך שיש הרבה מאוד אנשים שרוצים לדבר, אני אבקש לא לחזור על הדברים.

רוברט אילטוב: אני אבקש גם להיות תמציתיים ועניינים כדי לא לבזבז את הזמן, וכדי שהדיון יהיה כמה שיותר עמוק.

רוברט אילטוב: תודה רבה.

רוברט אילטוב: אנחנו נמשיך עוד כמה דקות את הדיון משום שישנם כמה אנשים שנמצאים עדיין בכניסה.

רוברט אילטוב: שוב בוקר טוב, אנחנו נתחיל בישיבה כשהנושא על סדר-היום הוא מכסות ורישיונות לייצור מתקנים לאנרגיה סולארית.

רוברט אילטוב: העובדה שנמצאים ונוכחים באולם הזה כל-כך הרבה אנשים שהם נציגי חברות וארגונים, משקיעים, ואנשים פרטיים שיש להם נגיעה לנושא אנרגיה סולארית מדברת בפני עצמה.

רוברט אילטוב: מדינת ישראל היא מדינה חמה שבה יש הרבה מאוד אור שמש שממנו אפשר להפיק אנרגיה סולארית, אנרגיה ירוקה שלא מזהמת.

רוברט אילטוב: יכול להיות שלעת עתה שהיא יקרה.

רוברט אילטוב: אבל, מדינת ישראל לקחה על עצמה התחייבות להתחיל באנרגיה סולארית ולהתקדם איתה.

רוברט אילטוב: היא אכן גם פרסמה את מה שהיא החליטה ואת החלטות הממשלה, ובכך גרמה למצב שיש כל-כך הרבה אנשים שמעוניינים להיכנס לשוק הזה, ולפתח אותו ולהשקיע בו.

רוברט אילטוב: אלפי אנשים כבר מועסקים היום בשוק הזה.

רוברט אילטוב: נוצר מצב שפתאום ישנה הקפאה של הנושא, בחינה מחדש של הנושא.

רוברט אילטוב: אני חושב שהדבר הזה הוא לא מתקבל על הדעת.

רוברט אילטוב: החלטות שמתקבלות בממשלה חייבות להתבצע באופן מהיר, אופרטיבי.

רוברט אילטוב: אבל, לצערנו זה לא קורה כך.

רוברט אילטוב: לכן, אנחנו ביקשנו לכנס דיון בנושא הזה.

רוברט אילטוב: אנחנו נשמע את נציגי הממשלה, ואת נציגי החברות שכבר התחילו את הפעילות ואת ההשקעות, ואנחנו גם נסכם את הדיון.

רוברט אילטוב: יכול להיות שאנחנו נקיים מספר דיונים בנושא הזה כי הנושא הוא מורכב ורחב, ואנחנו רוצים גם לתת לכל הגופים אפשרות לדבר, ולהעמיד את דבריהם לדיון ולמצוא את הפתרונות הראויים.

רוברט אילטוב: אנחנו נתחיל במצגת קצרה שאותה יציג עו"ד איתן פרנס מנכ"ל איגוד חברות אנרגיה מתחדשות, בבקשה.

רוברט אילטוב: שוב, אני מבקש להיות בשקט.

לאה ורון: יש לי בקשה.

לאה ורון: סדרנים, סגרו את הדלת בבקשה, ומרגע זה להכניס רק בזרם של אחד אחד.

לאה ורון: החדר מלא, הדלת נסגרה – זהו.

לאה ורון: אותו הדבר שם.

לאה ורון: בבקשה, לסגור את הדלת.

לאה ורון: תודה רבה.

רוברט אילטוב: עו"ד פרנס, בבקשה.

איתן פרנס: תודה, אדוני היושב-ראש.

איתן פרנס: אני אציג מצגת קצרה שהיא סקירה כללית על השוק הסולארי בישראל, ועל המשבר הנוכחי.

איתן פרנס: אני אתחיל מהצגת יעדי הממשלה ודרכי המימוש שלהם.

איתן פרנס: התחום בישראל מוסדר לפי החלטת ממשלה 4450 משנת 2009.

איתן פרנס: אבל, צריך להזכיר שקדמה לה החלטה מספר 2264 משנת 2002 שקבעה יעד של 2% מצורכי החשמל ייצור ממקורות מתחדשים בשנת 2007.

איתן פרנס: ההחלטה משנת 2009, והיא ההחלטה שהיא היום בתוקף, קבעה יעד של 10% מצורכי החשמל בשנת 2020, ייצור מקורות מתחדשים, ו-5% יעד הביניים בשנת 2014.

איתן פרנס: עוד קבעה ההחלטה שהיא בתוקף משנת 2009, שבכל שנה החל משנת 2010 ואילך, עד לשנת 2020, לפחות 250 מגה-ואט של תחנות כוח מאנרגיה מתחדשת יוקמו.

איתן פרנס: שתי החלטות הממשלה האלה נכשלו, ואני אסביר מייד למה.

איתן פרנס: כשגוזרים את צורכי החשמל של מדינת ישראל, וזהו גרף מתוך תוכנית ההתייעלות של משרד התשתיות הלאומיות, אז ישנה התחזית של עסקים כרגיל שזה הגרף הירוק שאתם רואים, ויש את התחזית שלוקחת בחשבון הצלחה מלאה של תוכנית ההתייעלות.

רוברט אילטוב: אני מבקש מכולם לסגור את הפלאפונים.

רוברט אילטוב: שוב, יש פה הרבה מאוד אנשים, ואי-אפשר לשמוע טוב.

רוברט אילטוב: לכן, אני מבקש לשמור על השקט.

איתן פרנס: התכנון הממשלתי במדינת ישראל מסתמך לא על גרף עסקים כרגיל, אלא על התחזית שלפיה מדינת ישראל הצליחה להשיג יעד של התייעלות של 20% בשנת 2020, וזה הגרף הכחול שמוביל אותנו למספר של 64 טרה-ואט - היא צריכת החשמל הלאומית.

איתן פרנס: הקוט"שים המצטברים של כל צרכני החשמל בישראל בשנת 2020 לפי התחזית הזאת יהיה 64.5.

איתן פרנס: ולכן, 10% מאותה צריכת חשמל לאומית היא 6.4 טרה-ואט.

איתן פרנס: לפי תוכנית שערך משרד התשתיות הלאומיות יש צורך בהקמת מתקנים בהספק ייצור מותקן של 2,760 מגה-ואט, ויעד הביניים - 3.1 טרה-ואט, אותו צריך להשיג על-ידי הקמת מתקנים בהיקף של 1,500 מגה-ואט, הספק מותקן.

איתן פרנס: אנחנו מדברים על ערך התייחסות של הנחת ההצלחה המלאה של תוכנית ההתייעלות האנרגטית.

איתן פרנס: צריך להזכיר כי השנה התוכנית להתייעלות אנרגטית שקבעה יעד של 2% גם נכשלה.

איתן פרנס: לא הצלחנו להשיג את היעד הזה, ואפילו לא התחלנו להתקרב להתחלה שלו בהתייעלות אנרגטית.

איתן פרנס: ולכן, צריך להתייחס גם לערך ההתייחסות של עסקים כרגיל.

איתן פרנס: ואז אנחנו מדברים – שוב, נתון מתוך תוכניות העבודה של משרד התשתיות הלאומיות – על 4,000 מגה-ואט כדי להגיע ליעדים הלאומיים.

איתן פרנס: הייצור בפועל ממקורות מתחדשים בישראל הוא לא אלפי מגה-ואט.

איתן פרנס: בסך הכול 121 מגה-ואט מותקנים היום.

איתן פרנס: אנחנו מדברים על ייצור של 0.5 מצורכי החשמל ממקורות מתחדשים ב-2011.

איתן פרנס: היקף ההסדרות שאושרו עד היום במתקנים השונים, כולל טורבינות רוח קטנות, וכולל אנרגיה סולארית מסתכם ב-573 מגה-ואט בסך הכול.

איתן פרנס: הסדרות לשוק הסולארי - יש שלוש הסדרות לשוק הסולארי.

איתן פרנס: הם נחלקים לגגות קטנים ברשת החלוקה, גגות שמיועדים לצרכנים פרטיים ועסקיים.

איתן פרנס: מדובר בהסדרה צרכנית בטכנולוגיה הפוטו-וולטאית.

איתן פרנס: אחר כך אני אגיע לפרט את המשבר בכל אחד מהענפים האלה.

איתן פרנס: יש הסדרה למתקנים בינוניים ברשת החלוקה – גם פוטו-וולטאי, הסדרה יזמית שמתנהלת בתהליך של רישיונות ומתחילה מגגות של 51 קילו-וואט, ועד למתקנים קרקעיים בהיקף ייצור של 12 מגה- ואט.

איתן פרנס: ההסדרה למתקנים גדולים – מדובר במתקנים של עשרות מגה-ואט, ועד ל-120 מגה-ואט.

רוברט טיבייב: מה המינימום של מתקן גדול?

איתן פרנס: המתקנים הגדולים מתחילים ב-12 מגה-ואט.

איתן פרנס: אבל, הכלכליות מתחילה בכמה עשרות מגה-ואט.

איתן פרנס: רק אז שווה להקים מתקן גדול.

איתן פרנס: בגלל התעריף, מתחיל להיות כלכלי להקים אותם סביב ה-30 – 40 מגה-ואט.

רוברט טיבייב: על איזה תעריף אתה מדבר?

איתן פרנס: התעריפים שפורסמו לשימוע, אבל הם עדיין לא בתוקף.

רוברט טיבייב: האם אתה יכול להגיד את המספר?

איתן פרנס: 1.05 שקלים עד 60 מגה-ואט, ומ-60 מגה-ואט וצפונה 0.99 אגורות.

חמד עמאר: האם יש מתקנים גדולים עכשיו?

איתן פרנס: אין מתקנים גדולים בישראל.

איתן פרנס: יש לנו את פאר היצירה, את חברות התרמו-סולאר המפוארות בעולם שעשו חלוציות: סולל שזה היום סימנס-ישראל, ולוז 2.

איתן פרנס: נמצאים כאן נציגים שלהם.

איתן פרנס: הם מקימים תחנות בכל העולם.

איתן פרנס: החברות האלה לא הצליחו להקים בישראל עד היום תחנה אחת.

חמד עמאר: כמה בינוני יש לנו?

איתן פרנס: בינוני אין עדיין מותקן, אין מחובר לחשמל.

איתן פרנס: יש תהליך רישיונות, ואני אפרט תיכף כמה טכנולוגיות יש בכל אחת.

רוברט טיבייב: דיברת על "כלכליות".

רוברט טיבייב: מה אתה מכניס לתוך המושג הזה?

איתן פרנס: לגבי המושג הכלכליות – לפי התעריף, מאיזה נקודה באיזה הספק מותקן שווה להקים תחנה, באיזה גודל.

רוברט טיבייב: גם זמן, נכון?

איתן פרנס: זמן הוא חלק.

רוברט טיבייב: חלק משמעותי.

רוברט אילטוב: חבר הכנסת טיבייב, אני מבקש שתרשמו את כל השאלות, אחרת אנחנו לא נצא מזה.

רוברט טיבייב: אגב, אלו שאלות מקצועיות.

רוברט טיבייב: אני פה בכמה כובעים: גם חבר כנסת, גם מהנדס חשמל, וגם כמי שמכיר את המערכות.

רוברט אילטוב: אתה בכובע אחד, אתה חבר הכנסת טיבייב, חבר ועדת הכלכלה.

איתן פרנס: ההסדרה למתקנים גדולים מיועדת גם לטכנולוגיה התרמו-סולארית וגם לטכנולוגיה הפוטו-וולטאית.

איתן פרנס: אני אדלג על הטבלה הזאת.

איתן פרנס: אני רק אזכיר שבכל אחת מההסדרות האלה אושרו מכסות.

איתן פרנס: יש שקף מיוחד בנושא המשבר בתחום.

איתן פרנס: המשבר הוא רוחבי, והוא בכל הענפים האלה, כאשר בכל אחד מהענפים האלה לא ניתן היום למעשה להמשיך את היזמות בתחום.

איתן פרנס: עיכוב רישיונות ייצור חשמל – כאן צריך להסביר תהליך שקשור למתקנים הבינוניים כי במתקני הגגות יש לנו היום משבר, ואנחנו ממש ערב פיטורין.

איתן פרנס: התחום הזה נמצא ערב קריסה בגלל מדיניות הממשלה.

איתן פרנס: אבל, יש תחום שנקרא מתקנים בינוניים שמערב גם גגות וגם מתקנים קרקעיים, ושם הוא מתנהל לפי רישיונות.

איתן פרנס: שם יש לנו כשל אחר שהוא התמשכות תהליך הרישוי ברשות לשירותים ציבוריים חשמל שנציגיהם נמצאים כאן היום.

איתן פרנס: למעשה, עד היום על מכסה של 300 מגה-ואט הוגשו בקשות בהיקף הספק מותקן מצטבר של מעל 1,250 מגה-ואט.

איתן פרנס: התהליך הזה מתנהל לפי רישיונות מותנים שמאושרים על-ידי מליאת הרשות.

איתן פרנס: רישיון מותנה מאפשר לך כרטיס כניסה למרוץ שביום אתה מתחיל אותו למשך עשרות חודשים, אתה צריך בסופו של יום להביא היתרי בנייה, סגירה פיננסית.

איתן פרנס: המרוץ הזה מתחיל ומכניס לתוכו את היזמים רק כאשר מאושר להם רישיון מותנה.

איתן פרנס: עד היום אושרו במשך שנה וחצי רק 118 רישיונות מותנים.

איתן פרנס: האינטרס הציבורי מחייב באמת שכמה שיותר יזמויות כאלה יתחילו לרוץ.

איתן פרנס: אבל, כמו שאתם רואים, התהליך הוא תקוע ומתעכב ברשות החשמל.

איתן פרנס: התוצאה היא באמת פגיעה במבקשים ועצירת היוזמות של המתקנים הבינוניים.

איתן פרנס: למעשה, יש לנו היום פחות ופחות חשמל סולארי בגלל העיכובים בתהליך.

איתן פרנס: אני אדבר עכשיו על המשבר במכסות, ואחלק אותו.

איתן פרנס: המשבר נמצא בכל אחד מהתחומים.

איתן פרנס: במתקנים הקטנים לצרכנים פרטיים ולצרכנים עסקיים – לצרכנים עסקיים אנחנו נמצאים בחיסול של הענף, כי לפני שבוע הסתיימה המכסה למתקנים קטנים.

איתן פרנס: המכסה אושרה לפני כשנה.

איתן פרנס: הופשרה מכסה של 120 מגה-ואט.

איתן פרנס: המכסה הזאת מוצתה.

איתן פרנס: צריך להזכיר שהמכסה הזאת כוללת את גגות בתי-הספר, את המתקנים בפריפריה שזה המושבניקים, ובקיבוצים.

איתן פרנס: צריך גם להזכיר שמרבית המתקנים הולכים לפריפריה בגלל עלות תחליפיות הקרקע.

איתן פרנס: במרכז אנשים לא נוטים לתכנן ל-20 שנה, להקים מגבלות על המקרקעין שלהם.

איתן פרנס: בענף המתקנים הפרטיים שזה הגגות הפרטיים כשכל צרכן חשמל בישראל יכול לייצר לעצמו את החשמל, למעשה יש מכסה בלתי מוגבלת עד לסוף שנת 2011, ואחריה גם הענף הזה מתחסל.

איתן פרנס: אבל, אפשר להגיד שהענף הזה מתחסל בעוד כחודשיים, כי השגת היתר בנייה היא תהליך שהוא לפחות ארבעה חודשיים, ואז אי-אפשר למכור מערכת.

איתן פרנס: מעוד חודשיים בערך כבר אי-אפשר להבטיח שהם ייכנסו למכסה כי הם לא יספיקו עד סוף 2011 לקבל היתר בנייה.

איתן פרנס: אנחנו נמצאים במשבר בענף המתקנים הקטנים - ממש חיסול הענף.

איתן פרנס: במתקנים הבינוניים הגישו בקשות בהיקף של כ-1,200 מגה-ואט, כאשר המכסה היא 300 מגה-ואט.

איתן פרנס: כאן אין יותר יזמויות.

איתן פרנס: דהיינו, אם לפני זה תרו את הארץ וחיפשו אתרים מתאימים אז היום אין טעם להגיש בקשות חדשות לרישיונות, והיזמות בנושא הזה התחסלה.

איתן פרנס: המתקנים הגדולים – כאן נעשתה ממש עוולה.

איתן פרנס: הרשות לשירותים ציבוריים חשמל אישרה הסדרה למתקנים גדולים, וחיכינו במשך שנה וחודשיים שהשימוע הזה יסתיים.

איתן פרנס: אחרי שנה וחודשיים קיבלו החלטה, ואחרי שלושה ימים ביטלו אותה.

איתן פרנס: אלו יוזמות של המתקנים התרמו-סולאריים, הפוטו-וולטאים הגדולים.

איתן פרנס: כאן הפגיעה היא אנושה כי זה מכניס לתחום שלנו סיכונים.

איתן פרנס: זה מראה שמדינת ישראל עושהU-TERN על מיזמים שבהם מושקעים מיליונים.

איתן פרנס: רואים כאן בהתנהלות הזאת בנושא הזה סכנה גדולה לתחום בכללותו.

איתן פרנס: הסיבות למשבר – כרגיל, סיבה טכנית שבאמצעותה התחום נעצר.

איתן פרנס: זה היה טכני לחלוטין.

איתן פרנס: החלטה 4450 משנת 2009 קבעה בשלב ראשון 500 מגה-ואט – זה כבר יצא.

איתן פרנס: ואז סעיף נוסף קבע שלקראת ה-1.1.2011 תיערך בחינה מחודשת על-ידי כל הגורמים, ותאושר מכסה כוללת נוספת לטכנולוגיות השונות בהיקף של 500 מגה-ואט.

איתן פרנס: השלב הראשון באמת מוצע, ומעל 500 מגה-ואט התפרסמו.

איתן פרנס: אבל, לקראת ה-1.1.2011 ממשלת ישראל לא עשתה דבר.

איתן פרנס: היא לא עשתה ועדה, היא לא עשתה התכנסות.

איתן פרנס: הם נזכרו בזה רק בחודש פברואר, ואז הם הקפיאו את ההסדרה למתקנים גדולים.

איתן פרנס: אנחנו מאז מחכים כבר חצי שנה שהדבר הזה יובא לאישור הממשלה.

איתן פרנס: הסיבה האמיתית והמהותית בסיפור היא התנגדות של משרד האוצר לטכנולוגיה הפוטו-וולטאית, הטכנולוגיה המצליחה שצומחת בכל העולם.

איתן פרנס: בעולם מקימים אלפי מגה-ואטים של טכנולוגיה פוטו-וולטאית.

איתן פרנס: אלו תחזיות בלבד, אין גרף כזה של האוצר.

איתן פרנס: לכן, דמיינתי ועשיתי גרף שכזה.

איתן פרנס: הגרף הזה אומר שבמדינת ישראל בגלל עלויות החשמל הנמוכות, ההתכנסות, התחרות בין האמצעים הפוטו-וולטאים לייצור חשמל ממקורות מתחדשים תתכנס למחירים הפוסילים איפשהו בשנת 2018, כי צריך להזכיר שחשמל בישראל הוא זול בצורה לא רגילה.

איתן פרנס: הוא מסובסד בגלל מבנה הפעילות של חברת החשמל.

איתן פרנס: הוא מזמן מזמן היה צריך להיות חלק מהשינוי המבני בחברת החשמל.

איתן פרנס: היו צריכות לפעול ארבע חברות חשמל בישראל שעובדות באופן כלכלי, ולא באחוזי התשואה ולפי הרכב ההון שחברת החשמל עובדת בו.

איתן פרנס: היינו צריכים להיראות כמו מדינה מפותחת, ובטוח שבמדינות ה-OECD.

איתן פרנס: עלות ייצור החשמל באמצעים קונבנציונאליים היתה אמורה להתכנס ממש בקרוב, ובאמצע 2012, תחילת 2013, כבר היינו יכולים לדבר על התכנסות עלויות.

איתן פרנס: אבל, אנחנו לא שם.

איתן פרנס: השקף האחרון מראה איך העולם מפותח מסתכל על הנושא הזה.

איתן פרנס: זה איגוד החברות האירופאי.

איתן פרנס: אתם רואים שבשנת 2010 בעולם מותקנים כבר 23,000 מגה-ואט.

איתן פרנס: בישראל אנחנו ב-120 מגה-ואט, וזה בסדר.

איתן פרנס: אבל, בעולם ב-2010 – 23,000 מגה-ואט מותקנים.

איתן פרנס: אתם רואים כאן את התחזיות השונות של ה-moderate, ותחזיות שונות של reference, של הסתמכות שאפשר לעשות לפיהן חישובים.

איתן פרנס: אתם יכולים לראות לאן העולם ממריא, לעשרות אלפי מגה-ואטים של אנרגיה פוטו-וולטאית.

לאה ורון: בכמה מדינות בעולם מדובר?

איתן פרנס: עשרות מדינות.

איתן פרנס: חוץ ממקרים בודדים, המדינות המפותחות נכנסו למהלך ייצור של אנרגיה ממקורות מתחדשים.

איתן פרנס: היכן שיש קרינת שמש, ולפעמים חצי מקרינת השמש של ישראל, כמו צפון גרמניה, גרמניה, שם מייצרים חשמל סולארי, והם מובילים כשיאני יצרני החשמל.

איתן פרנס: צריך להזכיר שבישראל יש לנו נתוני קרינה טבעיים מהטובים בעולם, וזה צריך להיות כמובן חלק מסל האנרגיה של ישראל.

איתן פרנס: אני רוצה להציג כאן את הצעת המחליטים המסוכנת שמקדם היום משרד ראש הממשלה.

איתן פרנס: אני מקווה שנמצאים כאן אנשי המועצה הלאומית לכלכלה.

איתן פרנס: משרד ראש הממשלה בחודש וחצי האחרונים מכינים מתווה הסדרתי עד לשנת 2014.

איתן פרנס: העקרונות של המסמך הזה הם כדלקמן: ראשית, מה שלא נעשה עד היום, תכנון מקיף של התחום, תוך למידת מודלים בין-לאומיים, בחינת עלויות ותועלות לתחום בכלל, ולצרכים המקומיים בכלל – דבר שלא נעשה עד היום, לא בשנת 2002, לא בשנת 2009.

איתן פרנס: שוב נדחה קדימה לשנת 2014 בהתאם להצעת המחליטים של משרד ראש הממשלה.

איתן פרנס: משרד ראש הממשלה כן מציע לאשר מכסה של 800 מגה-ואט לחוות רוח, 400 מגה-ואט למתקנים גדולים שמחכים להסדרה, 160 מגה-ואט למתקני ביו-גז, 40 מגה-ואט בלבד למתקנים בינוניים ברשת החלוקה.

איתן פרנס: שם אמרנו שיש 1,250 מגה-ואט על מכסה של 300.

איתן פרנס: תדמיינו לעצמכם כמה השוק הזה צריך את ה-40 מגה-ואט, ואיזה אפקט יהיה ברגע שיוסיפו אותם לשוק הזה – הוא יהיה מזערי.

איתן פרנס: כן מציע משרד ראש הממשלה להוסיף מכסה של 60 מגה-ואט לגגות סולאריים קטנים – היכן שהשוק נמצא היום ערב פיטורין.

איתן פרנס: אבל, זאת רק ב-2013.

איתן פרנס: זאת אומרת, יתכבדו כל העוסקים בתחומים וצרכני החשמל שרצו להקים גגות סולאריים, יסגרו את עסקיהם ויחזרו ב-2013, ויקימו מחדש את בסיס הידע שצברו החברות כאן כבר במשך שלוש שנים - מה שנקרא יתאזרו בסבלנות.

איתן פרנס: אם מחברים את צירוף כלל ההסדרות שאושרו עד היום יחד עם אתר אשלים שהוא האתר היחידי שמקודם היום באופן מתקדם כאתר לייצור אנרגיה סולארית, אנחנו נגיע ל-2,283 מגה-ואט בלבד.

איתן פרנס: אני אומר "בלבד" כי ממשלת ישראל בשלב זה לא רואה לנכון לתכנן לשנת 2020 את היעד שהיא עצמה קבעה.

איתן פרנס: דהיינו, לתכנן יעד של בין 6% ל-7.5%, וזה בדיוק ההבדל בין עסקים כרגיל להתייעלות מלאה, כפי שהראיתי בגרף קודם.

איתן פרנס: בכל מקרה, מדובר ביעד חסר, ובתכנון שהוא תכנון חסר.

איתן פרנס: התכנון החסר הזה הוא בניגוד לאינטרס הציבורי.

איתן פרנס: התכנון החסר הזה הוא שוב הפעם כמו שהיה בתחומים אחרים של מים, בתחומים אחרים של התפלה, ושל רכבות, שבהם כולנו יודעים מה קורה.

איתן פרנס: אנחנו מדברים על תקופת זמן של תשע שנים בלבד, ואם עכשיו לא נתחיל לתכנן אותן אז אנחנו נבוא לבקר בוועדה הזאת עוד הרבה הרבה כנסות.

איתן פרנס: צריך להגיד שאחת הדרישות המרכזיות של העוסקים בתחום הזה מהממשלה היא פשוט לחשוב, לבדוק מה קורה בעולם, לבחון מודלים בין-לאומיים וצרכים מקומיים.

איתן פרנס: תחום האנרגיה המתחדשת, בייחוד לאור איתור תגליות הגז, צריך לשנות את סל מקורות האנרגיה של ישראל.

איתן פרנס: מייצרים את האנרגיה הסולארית כאשר צריך חשמל.

איתן פרנס: לא צריך להזכיר שכשמפעילים מזגנים בקניון בירושלים או בכל מקום אחר בארץ, שורפים מזוט בשיא הקיץ, וזה נפלט מארובות תחנות הכוח.

איתן פרנס: אני מודה ליושב-ראש.

רוברט אילטוב: תודה.

רוברט אילטוב: בהתייחס לדבריך שתצטרך להגיע לוועדה הזאת – אתה תצטרך להגיע לוועדה הזאת הרבה.

רוברט אילטוב: הנושא הזה הוא תחום רגולאטורי מורכב, ואנחנו בטח נתכנס בנושאים שונים של אנרגיה ירוקה פה, ונצטרך להסדיר את זה רגולאטורית.

רוברט אילטוב: אני אבקש מחברי הכנסת להתייחס.

רוברט אילטוב: אנחנו נוהגים לתת קודם כל את זכות הדיבור לנשים.

רוברט אילטוב: חברת הכנסת יוליה שמאלוב ברקוביץ, בבקשה.

רוברט אילטוב: אני מבקש להתייחס ממש בקצרה כי אנחנו גם באיחור וישנם גם הרבה מאוד דוברים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להתייחס לשני מרכיבים בדיון הזה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: המרכיב הראשון הוא הנושא של יזמים פרטיים שפנו אליי, והסבירו לי באיזה מצב מביש הם נמצאים עקב החלטת משרד האוצר סתם ללא שום הודעה מוקדמת שנגמרו המכסות, ושאי-אפשר כבר להירשם, וזאת בלי שזה היה מפורסם באיזשהו מקום, או שניתנה אזהרה מסוימת למשקיעים קטנים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מדברת על אותם בעלי עסקים קטנים שרכשו נדל"ן, בעיקר בפריפריה, כפי שדיבר קודמי, כולל פלאטות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כשהם הגיעו להגיש את הבקשה שלהם נאמר להם שהם כבר לא יכולים כי המכסה הסתיימה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם אני לא טועה, אני מבינה ששמעון פרס בזמנו התחייב שאנחנו נייצר כ-20% מהחשמל דרך אנרגיה סולארית.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ממשלת ישראל חשבה על 10%.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל, כשהם ראו פתאום שישנה דרישה רבה מאוד - וברוך השם יש לנו פה במדינת ישראל יזמים טובים, והם לא מגיעים אפילו עד 10% - החליטו לעצור את התהליך ולפגוע בעסקים קטנים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה לתת פה דוגמה, ואולי חלק מהאנשים שיושבים כאן לא יאהבו לשמוע.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה מאוד מזכיר לי את מה שהיה עם ששינסקי – שהולכים רטרואקטיבית, בלי הודעה מראש.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש הסכמים מסוימים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נהייתה פה איזושהי בעיה מאוד חמורה שבה חותמים על הסכמים, או מפיצים איזשהם חלומות לאנשים שחיים פה, ופתאום ברגע האחרון אומרים: לא, סליחה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: טעינו, אנחנו חוזרים בנו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב-ראש, אני מבקשת שאנחנו נקבל החלטה שלפחות נעמוד במכסה שניתנה בתחילת הדרך על-ידי משרד האוצר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מעבר לזה, יש מספר רשויות מקומיות שממש התעללו ביזמים בניגוד לחוזר מנכ"ל של משרד הפנים שהורה להם לנהוג בהיתר בנייה לפוטו-וולטאז' בהליך מקוצר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הם נהגו אחרת, הם באו ואמרו שאין תהליך מקוצר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אי-אפשר להבין למה הן החליטו דבר שכזה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מכירה יזמים שהיו אמורים לעבור תהליך מקוצר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל, ברשויות שלהם היו בעיות בירוקרטיות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הם באו להגיש את הבקשה, ונאמר להם שהם כבר איחרו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מדברת על אנשים שהשקיעו מיליוני שקלים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ולסיכום, אני חושבת שראוי שמדינת ישראל, נכון לעכשיו, תאפשר לכל מי שנרשם עד היום להיכנס לתוך הפרויקט הזה, ואחרי זה לחשוב על אלו שעדיין לא הספיקו להירשם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בעיניי, גם אותם אנשים שהם באמצע התהליך, וחסרים להם כמה ניירות מבחינה בירוקרטית, צריכים להיכנס לתוך המכסה, נכון לעכשיו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מרגע זה יש לחשוב קדימה, אם המדינה החליטה להגיע ל-10%, ל-7%, או אפילו ל-12%.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: (מחיאות כפיים באולם)

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תודה, אני שמחה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מודה לכם, לא ידעתי אפילו שאני כזאת פופולארית.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

רוברט אילטוב: אם זה יקרה עוד הפעם אני סוגר מייד את הישיבה.

רוברט אילטוב: אל תנסו אותי.

רוברט אילטוב: תודה רבה לחברת הכנסת יוליה שמאלוב ברקוביץ.

רוברט אילטוב: חבר הכנסת רוברט טיבייב, בבקשה.

רוברט טיבייב: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

רוברט טיבייב: בכל מקרה אני אשתדל לדבר בשני כובעים – אין מה לעשות.

רוברט טיבייב: אני מהנדס חשמל, וכמובן שאדבר מהרקע הזה.

רוברט טיבייב: יוליה דיברה פה על העסקים הקטנים, והיא כנראה יודעת על מה היא מדברת.

רוברט טיבייב: כנראה שהיא בצדק זכתה למחיאות כפיים.

רוברט טיבייב: אני לא מתווכח, יש גם הרבה היגיון במה שהיא אמרה.

רוברט טיבייב: אבל, אני רוצה קצת להרחיב את השאלה לגבי המכסות, כי לא סתם המדינות האירופיות אמרו שאנחנו צריכים לעבור לאנרגיה סולארית.

רוברט טיבייב: ודרך אגב, כל העולם.

רוברט טיבייב: זה אחד מהתנאים.

רוברט טיבייב: שמעון פרס כמובן הסכים להכניס 20% אנרגיה חלופית, והשאלה היא למה.

רוברט טיבייב: כמובן שזה אקולוגי ונקי ושזה ידידותי למערכת.

רוברט טיבייב: יש לנו שמש, ברוך השם, במדינת ישראל, ויש לנו שטחים פתוחים שבהם אפשר להכניס את המתקנים ואת המערכות.

רוברט טיבייב: אין סיבה להגבלת המכסות, אלא אם כן זה פונקציה של כסף, ולא סתם משרד האוצר, כמו שאני מבין, מתערב פה בעניין.

רוברט טיבייב: לא סתם שאלתי עד כמה זה כלכלי, ועל אלו תעריפים מדובר, כי לא הצלחתי להגיע לנוסחה שהיא טובה גם לעסקים וגם למערכת.

רוברט טיבייב: אגב, ניסיתי.

רוברט טיבייב: אבל לא הצלחתי.

רוברט טיבייב: זו נוסחה מאוד מסובכת, ויש פה המון המון גורמים.

רוברט טיבייב: כמובן שהשחקן הגדול הוא גם חברת חשמל.

רוברט טיבייב: דיברתי עם אנשי חברת החשמל, והם לא מתנגדים.

רוברט טיבייב: הם בעד.

רוברט טיבייב: איפה הבעיה?

רוברט טיבייב: רשות החשמל.

רוברט טיבייב: באופן הגיוני, זה עוזר גם לרשות החשמל.

רוברט טיבייב: צריך לקחת בחשבון שאין לנו רזרבות חשמל במדינה, ולכן באופן הגיוני זה צריך לעזור.

רוברט טיבייב: אני מפנה את השאלה ואת השאלות האלה למשרד האוצר, וגם לרשות החשמל – למה הם מתנגדים?

רוברט טיבייב: אני ממש אשמח לשאול את השאלות.

רוברט טיבייב: כנראה שהשאלות שלי ושל חבריי היו קשות.

רוברט טיבייב: אין לנו ברירה, אנחנו חייבים להתקדם בנושא הזה.

רוברט טיבייב: אם לא נתקדם, אני מזמין את כולכם להקים שדולה למען המטרה הזאת.

רוברט טיבייב: אני מוכן להוביל את הנושא.

רוברט טיבייב: תודה.

רוברט אילטוב: תודה רבה.

רוברט אילטוב: בלי מחיאות כפיים, לא נהוג למחוא כפיים בכנסת.

רוברט אילטוב: חבר הכנסת ניצן הורוביץ, בבקשה.

ניצן הורוביץ: תודה רבה, אדוני.

ניצן הורוביץ: קודם כל, אני רוצה להזכיר שהדיון הזה מתקיים היום לרגל יום הסביבה הבין-לאומי.

ניצן הורוביץ: אני מדבר כאן מטעם השדולה הסביבתית-חברתית שיש לי הזכות להוביל אותה יחד עם חברי דב חנין.

ניצן הורוביץ: יש יתרונות ברורים וחד-משמעיים, ולא צריך להרחיב על כך את הדיבור, במעבר לאנרגיות מתחדשות, נקיות.

ניצן הורוביץ: ודאי וודאי שבמדינה כמו ישראל, יש לזה יתרונות אפילו עוד יותר גדולים מאשר במדינות אחרות.

ניצן הורוביץ: מעבר לעניין הסביבתי שאני חושב שהוא כבר הנחת יסוד בכל הדיון הזה, אנחנו צריכים להסתכל על עוד כמה פרמטרים שצריכים להנחות את המדיניות האנרגטית בישראל.

ניצן הורוביץ: קודם כל, יציבות באספקת אנרגיה.

ניצן הורוביץ: שנית, גיוון מקורות האנרגיה - לא לשים הכול בסל אחד, אלא להשיג תמהיל נכון.

ניצן הורוביץ: שלישית, עצמאות אנרגטית.

ניצן הורוביץ: עצמאות אנרגטית חשובה במיוחד למדינה כמו ישראל.

ניצן הורוביץ: הדבר הרביעי שציינתי אותו ראשון הוא כאמור שמירה על הסביבה ועל איכות החיים של כולנו, על בריאות הציבור, וכל מה שכרוך בזה.

ניצן הורוביץ: נכון שאם בודקים את העניין מבחינת ניצולת, יש עדיין הבדל, ואפילו הבדל ניכר.

ניצן הורוביץ: אבל, כשמסתכלים על התחזית לעתיד רואים עקומת גידול מאוד ברורה מבחינת הניצולת בסולארי, וכדי להגיע למצב הזה שהטכנולוגיה תגיע אליו בעוד מספר שנים, אנחנו כבר צריכים להשקיע היום ולהתחיל עכשיו – זה ההיגיון שעומד בבסיס העניין.

ניצן הורוביץ: בישראל יש מספר שיא של ימי שמש בשנה, זה נתון שהוא ברור לכולם.

ניצן הורוביץ: יש לנו את הטכנולוגיה.

ניצן הורוביץ: חברות ישראליות הן מהמובילות בעולם בתחום הזה, ורק בארץ הן תקועות.

ניצן הורוביץ: צריך לתת להן לפרוס כנפיים, ובמיוחד בנגב.

ניצן הורוביץ: זה דבר חשוב ביותר לאפשר את זה בנגב, הן על המגזר הכללי, והן על המגזר הבדווי.

ניצן הורוביץ: מה שנכון בכל העולם, נכון גם לישראל, והוא אפילו נכון יותר מאשר במדינות אחרות בגלל הנתונים המיוחדים שלנו.

ניצן הורוביץ: אין שום ספק שתוכנית המכסות כפי שהיא מסתמנת מצד הממשלה היא שגיאה מכל הבחינות האלה.

ניצן הורוביץ: היא לא תאפשר לתעשייה הזאת ולמגזר הזה להתפתח, ובכך תהיה פגיעה בענפים ובתחומים רבים נוספים.

ניצן הורוביץ: אני רוצה לפנות לנציג משרד האוצר מר אדירי, ולנציגים אחרים.

ניצן הורוביץ: אנחנו מדברים כאן מלכתחילה על יעדים צנועים.

ניצן הורוביץ: אם אנחנו משווים למדינות ה-OECD, או למדינות האיחוד האירופי, מלכתחילה היעדים האלה הם צנועים אם זה 10% בשנת 2020.

ניצן הורוביץ: לכן, לפחות ביעדים הצנועים האלה אנחנו צריכים לעמוד.

ניצן הורוביץ: ולכן, אתם צריכים להגדיל את המכסות.

ניצן הורוביץ: זה לא בא בחשבון כפי שזה מוצע כאן, תודה.

רוברט אילטוב: תודה רבה.

רוברט אילטוב: חבר הכנסת חמד עמאר, בבקשה.

חמד עמאר: אדוני היושב-ראש, לא מזמן קיימנו דיון בוועדה הזאת בנושא המחסור בגז שעלול להיגרם כתוצאה מהפסקת הגז ממצרים, וראינו את החשיבות של האנרגיה שקשורה בגז.

חמד עמאר: קיבלנו עדכונים מחברת החשמל – יעברו לפחם, ואחרי זה למזוט ולסולר, וכל נושא העלויות.

חמד עמאר: אנחנו מדברים כאן על ההקפאה של כל נושא האנרגיה המתחדשת.

חמד עמאר: אני מלווה את זה כבר יותר משנתיים, ואני רואה שבכל ועדה וועדה אנחנו אומרים אותו הדבר, ושאנחנו לא מתקדמים.

חמד עמאר: אנחנו אומרים שהיעד של הממשלה בשנת 2014 הוא 15%, היעד של הממשלה בשנת 2020 הוא 10%, ואני לא רואה איך אנחנו מגיעים לזה.

חמד עמאר: אנחנו לא נגיע לזה בקצב הזה בשום צורה.

חמד עמאר: למדינת ישראל צריכה להיות מדיניות יציבה, מדיניות שאינה משתנה.

חמד עמאר: לא יכול להיות שאנחנו מקפיאים היום, ומחר לא מקפיאים.

חמד עמאר: משקיע פרטי מהארץ או מחוץ-לארץ צריך לדעת מהי המדיניות.

חמד עמאר: אני לא יכול לשנות את המדיניות שלי כל יום, ואני לא יכול להחליט שהיום אני מקפיא את כל הנושא.

חמד עמאר: מנתונים שקיבלתי אני רואה שכבר ב-2010 יכלו להתחיל לקבל רישיונות למתקנים בינוניים.

חמד עמאר: אבל, אנחנו באמצע שנת 2011, ועדיין אין לנו מתקן בינוני אחד, וגם לא מתקן גדול אחד.

חמד עמאר: אנשים רוצים לשים על גגות הבתים ועל בנייני תעשייה, אבל גם זה מוקפא ולא מתקדם.

חמד עמאר: לכן, אדוני היושב-ראש.

חמד עמאר: אני חושב שיש הרבה שאלות שאנחנו צריכים להפנות במהלך הדיון גם לאוצר וגם לרשות החשמל.

חמד עמאר: אנחנו רוצים לדעת איך אנחנו מגיעים ליעד שהממשלה קבעה, בהנחה שהממשלה לא שינתה את הכוונה שלה ואת היעד שלה.

חמד עמאר: תודה רבה.

רוברט אילטוב: תודה רבה לך, חבר הכנסת חמד עמאר.

רוברט אילטוב: אני רוצה להתייחס בקצרה למה שנאמר עד עכשיו.

רוברט אילטוב: קודם כל, חבר הכנסת דודו רותם, חבר הכנסת כרמל שאמה ואני, הגשנו הצעת חוק להתייעלות אנרגטית, ואנחנו נתקדם עם הצעת החוק – אם הממשלה תרצה או לא תרצה.

רוברט אילטוב: אנחנו גם נגדיל מכסות כי אנחנו רוצים לעמוד בשורה הראשונה של המדינות המפותחות, ולעמוד ביעדים שנקבע כאן בכנסת, או בתיאום עם הממשלה כמובן.

רוברט אילטוב: אנחנו נשמח מאוד לראות את הממשלה שותפה בנושא הזה אם אתם ממשיכים להתנהל כך.

רוברט אילטוב: אני רוצה לתת את זכות הדיבור גם לחבר הכנסת לשעבר אופיר פינס, יושב-ראש חברת גרינגו.

רוברט אילטוב: אופיר, אני חושב שאתה תוכל דווקא להציג את הנושא בשני הכובעים שלך ובשני היבטים: כחבר כנסת לשעבר מההיבט הפוליטי, וכיושב-ראש חברה מההיבט המקצועי-עסקי.

רוברט אילטוב: אופיר פינס, בבקשה.

אופיר פינס-פז: את הניירות שלי השארתי ליד הכסא, ולכן אדבר מהלב.

אופיר פינס-פז: אני לא נוהג לבוא לישיבות כנסת, אבל זהו באמת יום הסביבה.

אופיר פינס-פז: למען הגילוי הנאות, כפי שאמר היושב-ראש, אני יושב-ראש חברת גרינגו שעוסקת בפרויקטים סביבתיים, ומנהלת אותם בעיקר בתחום הפוטו-וולטאי הסולארי, אבל לא רק.

אופיר פינס-פז: קודם כל, אני רוצה לומר במילה אחת את מה שאמר חבר הכנסת הורוביץ.

אופיר פינס-פז: אנחנו שוכחים את הקונטקסט.

אופיר פינס-פז: אני אמרתי את הדברים כחבר כנסת, ואני שמח שאני יכול לומר את הדברים באותה צורה, ובאותו סגנון, ובאותן מילים גם כשאני לא חבר כנסת.

אופיר פינס-פז: מדינת ישראל היא חלק מהעולם.

אופיר פינס-פז: העולם לקח על עצמו לייצר אנרגיה נקייה, חשמל נקי, במסגרת המאבק בפליטות גזי החממה, נקודה.

אופיר פינס-פז: למי שלא זוכר, אנחנו חלק מהעולם.

אופיר פינס-פז: שמעון פרס לא אמר משהו לעצמו, שמעון פרס, נשיא מדינת ישראל, לא אמר בפורום סגור פה את מה שהוא אמר על הפחתה של 20% בייצור החשמל עד 2020.

אופיר פינס-פז: הוא אמר את זה בוועידת האו"ם בקופנהגן.

אופיר פינס-פז: זו היתה התחייבות של נשיא המדינה בשם ממשלת ישראל.

אופיר פינס-פז: על זה יש התחייבויות נוספות בהחלטות ממשלה מפורשות, כפי שאמר איתן פרנס.

אופיר פינס-פז: איך זה יכול להיות שבאים רגולאטורים, על דעת עצמם בשלב הזה, ומחליטים להקפיא, ומחליטים לשנות מעמדת הממשלה?

אופיר פינס-פז: אגב, עדיין לא ראיתי פה את שני הגורמים הראשיים.

אופיר פינס-פז: אני מבין שבעיקר מי שעוסק בזה, חוץ מרשות החשמל באופן פורמאלי, זה מנכ"ל משרד האוצר שאני לא רואה אותו פה.

אופיר פינס-פז: היועץ הכלכלי של ראש הממשלה יוג'ין קנדל, נמצא?

נתנאל עודד: אני נציגו.

אופיר פינס-פז: אני לא יודע מה זה "נציגו".

אופיר פינס-פז: לא ביקשנו להביא את ראש הממשלה, אלא את מי שהוא נציגו של ראש הממשלה.

אופיר פינס-פז: אתה נציגו של נציגו של ראש הממשלה.

רוברט אילטוב: חבר הכנסת לשעבר אופיר פינס, אתם רואים שחברי כנסת לא שולחים את נציגיהם לפה.

רוברט אילטוב: הם באים בעצמם.

אופיר פינס-פז: אני רוצה שתבין – יוג'ין קנדל הוא נציג במדינה נורמאלית.

אופיר פינס-פז: הוא לא נבחר, הוא ממונה.

אופיר פינס-פז: יואיל כבודו לבוא לחברי הכנסת, לוועדת הכלכלה, ולתת דין-וחשבון מה הוא מתכוון להמליץ לממשלה.

אופיר פינס-פז: האם זה לא הגיוני בעיניך?

אופיר פינס-פז: הרי הוא אמריקאני לשעבר, כך נדמה לי.

אופיר פינס-פז: אם הוא עשה שימוע בקונגרס באמריקה, הוא לא היה נותן תשובות רק על זה, אדוני.

אופיר פינס-פז: אבל, לא חשוב.

רוברט אילטוב: אופיר, אתה עכשיו בכובע אחר.

אופיר פינס-פז: כן, בדיוק.

אופיר פינס-פז: עזוב את זה.

אופיר פינס-פז: הוא צודק.

אופיר פינס-פז: נחזור לענייננו, השאלה היא באמת מה עושים.

אופיר פינס-פז: כי קודם כל יש כאן בריחה של מדינת ישראל כמדינה מעניין שהיא לקחה עליו אחריות, והיא חלק ממנו.

אופיר פינס-פז: אגב, דוח שהזמין השר להגנת הסביבה ממקנזי דיבר על 6,400 מגה-ואט בייצור של חשמל.

אופיר פינס-פז: איתן דיבר על 100, 200, 300.

אופיר פינס-פז: חברה שממשלת ישראל הזמינה ממנה שירות וייעוץ, קבעה מספרים מומלצים לממשלת ישראל.

אופיר פינס-פז: מה קרה?

אופיר פינס-פז: אני מנסה להבין מה לא בסדר, ואני פשוט לא מצליח להבין.

אופיר פינס-פז: החליטו על פוטו-וולטאי, זה עובד "חבל על הזמן" בכל הרמות.

אופיר פינס-פז: האם בגלל שזה טוב מידיי צריך להפסיק את זה?

אופיר פינס-פז: אני לא מצליח להבין.

אופיר פינס-פז: הרי כל יתר האנרגיות המתחדשות מדשדשות, לצערי.

אופיר פינס-פז: גם תחום הרוח, גם הביו-מאסה עדיין מדשדש.

אופיר פינס-פז: אני מקווה שזה יצליח.

אופיר פינס-פז: אבל, זה עדיין מדשדש.

אופיר פינס-פז: האם צריכים להרוג איזשהו תחום שמתחיל לפרוץ?

אופיר פינס-פז: יש פה מאות אנשים שעוסקים בזה היום, קמה תעשייה שלמה בישראל.

אופיר פינס-פז: נכון שאת הפנלים אנחנו לא מייצרים בארץ.

אופיר פינס-פז: אבל, הטכנולוגיה היא במידה רבה ישראלית.

אופיר פינס-פז: אגב, היא תלך ותתפתח, והיא תהיה עוד יותר ויותר טובה, והמחירים ירדו וירדו.

אופיר פינס-פז: מחירי הסיליקון יורדים ויורדים.

אופיר פינס-פז: אגב, אם יש בעיה עם התעריף, זכותכם לשנות את התעריף.

אופיר פינס-פז: אם אתם חושבים שמישהו מרוויח יותר מידיי ב-1.51 שקלים, זכותכם – תורידו.

אופיר פינס-פז: לא מתווכחים על זה.

אופיר פינס-פז: אפשר לעשות שימוע, אפשר לראות – הכול בסדר.

אופיר פינס-פז: אבל, לחסל את התעשייה הזאת בניגוד מוחלט למה שקורה בעולם, למה שצריך לקרות בארץ, בניגוד להחלטות ממשלה – רגולאטור הוא לא גורם מחסל.

אופיר פינס-פז: זה גורם מפקח, זה גורם מבקר, וזה גורם שצריך לקבל החלטות.

אופיר פינס-פז: אבל, יש דרך לעשות את הדברים.

אופיר פינס-פז: אמרו כאן לפניי שאנשים נכנסו לתחום.

אופיר פינס-פז: אני יכול להעיד על עצמי, אנחנו חברה קטנה של עשרה עובדים.

אופיר פינס-פז: התחלנו לפטר עובדים, למה?

אופיר פינס-פז: מה קרה?

אופיר פינס-פז: האם עשינו משהו רע?

אופיר פינס-פז: אני אומר לאנשי האוצר ולאנשים אחרים: האם אתם יודעים כמה זמן לוקח להיות מקצוענים בתחום הזה, ולרכוש מיומנות, לפתח את היכולות?

אופיר פינס-פז: האם זה בדקה?

אופיר פינס-פז: האנשים פה השקיעו כספים ומשאבים, הם למדו.

אופיר פינס-פז: מחסלים אותם.

אופיר פינס-פז: תגידו – האם מישהו פה בכלל חושב על משהו, או שהכול זה שליפות מהמותן?

אופיר פינס-פז: היה כאן מנכ"ל אוצר, ירום אריאב - אדוני היושב-ראש, אני לא יודע למה הוא לא פה - שכתב דוח מקצועי יוצא מהכלל.

אופיר פינס-פז: לא מדובר באדם מהרחוב או באדם מהתעשייה, אלא באדם שהוא איש מקצוע.

אופיר פינס-פז: נכון שהדוח הזה הוזמן על-ידי גורם, אבל זה בסדר.

אופיר פינס-פז: האיש הוא איש מקצוע, הוא היה מנכ"ל האוצר.

אופיר פינס-פז: מה לא בסדר?

אופיר פינס-פז: אני פשוט לא מצליח להבין מה ה"עליהום" הזה.

אופיר פינס-פז: אגב, גם קראתי את הדוח של משרד האוצר, ואני חושב שהמסקנה מהדוח הזה לא צריכה להיות לא חיסול התעשייה הזאת, ולא ביטול התעשייה הזאת.

אופיר פינס-פז: לכן אני קורא לך, אדוני היושב-ראש – אני חושב שוועדת הכלכלה של הכנסת צריכה להוכיח שיש לה שיניים, ושיש לה יכולות ביצועיות.

אופיר פינס-פז: אני שמעתי את חברי הכנסת, ואני מלא הערכה לדברים שנאמרו כאן.

אופיר פינס-פז: אבל, דעו לכם – הכלבים נובחים והשיירה עוברת.

אופיר פינס-פז: שלא תהיה טעות, הם ישמעו אותנו פה בצורה מנומסת – מי שבא, האחרים יקבלו רק דיווח.

אופיר פינס-פז: נדמה לי שביום הראשון הקרוב מגיעה לישיבת ממשלה הצעת מחליטים.

אופיר פינס-פז: כנראה ששום דבר ממה שייאמר פה לא ישפיע על הצעת המחליטים, אלא אם כן הכנסת תעשה מעשה.

אופיר פינס-פז: אני קורא לך, אדוני היושב-ראש, לעשות מעשה, לקבל פה החלטה ולפנות בעקבותיה לראש הממשלה ולשר האוצר, ולדרוש מהם לעכב כל החלטה עד לדיון עם הכנסת.

אופיר פינס-פז: כמו כן, לראות מה מביאים בכלל לממשלה, כי אחרי הממשלה זה לפי מיטב דעתי לא ברמה של תקנות.

אופיר פינס-פז: תהיה החלטה סגורה שאפשר יהיה רק לתקוף אותה בבג"ץ.

אופיר פינס-פז: אגב, שלא תהיה שום טעות לאף אחד.

אופיר פינס-פז: אם ההחלטה תהיה שרירותית, אין שום ספק שיהיה כאן גם בג"ץ בעניין הזה, כי אי-אפשר יהיה להסכים לחיות עם החלטות שרירותיות.

אופיר פינס-פז: תודה רבה.

רוברט אילטוב: תודה רבה, אופיר פינס.

רוברט אילטוב: התכנסנו פה כדי לשמוע גם את הצד הממשלה.

רוברט אילטוב: בשלב זה אנחנו רוצים שתתנו לנו סקירה ותשובות ביניים.

רוברט אילטוב: אנחנו גם ניתן לאנשים לדבר.

רוברט אילטוב: אני רוצה שתתייחסו גם למה שנאמר על כך שביום ראשון יובא הנושא בפני הממשלה להצעת מחליטים.

רוברט אילטוב: אנחנו לא קיבלנו פה שום עדכון, למרות שביקשנו לתת פה את העדכון.

רוברט אילטוב: אולי אתם תתנו לנו עכשיו את העדכון.

רוברט אילטוב: אנחנו נתחיל מסמדר בת אדם נציגת משרד התשתיות וראש מטה השר, בבקשה.

סמדר בת אדם: קודם כל, בקשר להתקדמות באשר להצעת המחליטים.

סמדר בת אדם: ממש כרגע אנחנו ממשיכים באיזשהו דיאלוג שנעשה בלב פתוח ובנפש חפצה יחד עם נציגו של ראש הממשלה, כפי שהטיב להגדיר זאת חבר הכנסת לשעבר מר אופיר פינס, כדי להתקדם עוד ולהשיג את הדברים, שלמעשה צריך לזכור, עליהם החליטה ועדת שרים לקידום אנרגיות מתחדשות – החלטה שאושרה על-ידי אותה ועדת שרים, ועליה הוגש ערר.

סמדר בת אדם: פנינו, פני אנשי משרד התשתיות, למצות את המיטב עבור משק החשמל הישראלי, וכמובן גם עבור השוק שפעיל בנושא הזה.

סמדר בת אדם: לצורך זה, יש כמה דברים שאני ארצה לציין, כמובן בשמו של השר.

סמדר בת אדם: אני אתן רקע קצר ומהיר.

סמדר בת אדם: בשנת 2008 נקבעו יעדי הממשלה - נדמה לי שכבר דיברתם עליהם פה – 5% אנרגיות מתחדשות ל-2014, 10% ל-2020.

סמדר בת אדם: נקבע שלאחר שימומשו 350 מגה-ואט או עד ה-1.1.2011, תיערך בחינה על-ידי משרד התשתיות, האוצר ורשות החשמל.

סמדר בת אדם: תהליך הרגולאציה נמשך, הוא עוד לא מוצה.

סמדר בת אדם: בין היתר, טענה רשות החשמל שמדיניות הממשלה איננה ברורה.

סמדר בת אדם: בפברואר 2010 פורסם מסמך מדיניות של משרד התשתיות שתרגם את יעדי הממשלה למונחים של טכנולוגיות, הספק מותקן, ועדיפות: פריפריה, טכנולוגיה ישראלית, גגות, וכיוצא באלה, תוך דגש על קביעתם באופן שישיג את יעדי הממשלה, ובמועד שנקבע להם.

סמדר בת אדם: אחד מיעדי הממשלה החשובים היה פיתוח הנגב, ובמסמך המדיניות ניתן לכך ביטוי משמעותי.

סמדר בת אדם: למעט הסתייגויות משפטיות ממתן העדפה לפריפריה ולטכנולוגיה ישראלית, התקבל מסמך המדיניות על-ידי משרד האוצר ורשות החשמל.

סמדר בת אדם: רשות החשמל בתמיכת משרד האוצר אף קבעה תעריפים ומכסות בהתאם לנייר המדיניות.

סמדר בת אדם: המכסות לטכנולוגיה סולארית סווגו לפי גודל המתקנים: קטנים, בינוניים וגדולים, כשלכל סיווג נקבעו מכסה ותעריף נפרדים משלו, כך שאינם באים זה על חשבון זה.

סמדר בת אדם: לגבי מתקנים גדולים – נקבעה הסדרה על-ידי רשות החשמל בתחילת 2011.

סמדר בת אדם: ואולם, מספר ימים לאחר מכן, כפי שכבר ידוע לפורום הזה בוודאי, שינה משרד האוצר את עמדתו, ויש מאז את ההקפאה על ההסדרה בטענה שיש לבחון מחדש את המדיניות והיעדים.

סמדר בת אדם: קיימת טענה של החברות העוסקות בהתקנות על גגות שיש להקטין את המכסה שיועדה לסוג המתקנים הגדולים, ולהעבירה למתקנים קטנים.

סמדר בת אדם: פה אני מבקשת לומר שעמדת משרד התשתיות היא שמה שנקבע למתקנים גדולים נקבע למתקנים גדולים, ויש צורך דחוף וחיוני להמשיך לקבוע מכסות לגגות.

סמדר בת אדם: הבחינה מכוח החלטת הממשלה מ-2008 כבר נעשתה בפועל לפני למעלה משנה, ובעת קביעת המדיניות וההסדרה הנגזרת ממנה, כך שכמובן אין כל היגיון בדרישה לבחון מחדש הסדרה שטרם נקבעה עד תומה.

סמדר בת אדם: לא ניתן יהיה לעמוד ביעדי הממשלה - - -

רוברט אילטוב: סמדר, אני מבקש לקצר.

סמדר בת אדם: אני פשוט קוראת את העמדה שביקש ממני השר להציג.

לאה ורון: גברת בת אדם, זה מאוד לא מקובל בוועדות של הכנסת לבוא ולהקריא עמדה של השר.

לאה ורון: יתכבד השר, יגיע לוועדת הכלכלה, יאמר את דברו.

דב חנין: הנושא מספיק חשוב.

סמדר בת אדם: כדי לדלג ולתת דיווח לפורום הנכבד הזה ולתאר את המצב שבו אנחנו נמצאים כרגע מול הגוף שמינה ראש הממשלה, שלושת העקרונות שאנחנו נעמוד עליהם הם אלה: ראשית, שיינתן אופק ברור למתקנים על הגגות.

סמדר בת אדם: אנרגיה סולארית – אנחנו מדברים על אנרגיה סולארית לצריכה עצמית במטרה לייצר המשכיות עד לשלב שבו באמת ניתן יהיה לקבוע את התעריף בהתאם לתועלת הכלכלית של המשק.

סמדר בת אדם: כלומר, אנחנו מדברים בצורה ברורה על הקצאת מכסות לטווח המיידי והקרוב לשנה הקרובה שבה יוכל השוק הזה להמשיך לפעול.

סמדר בת אדם: אנחנו נציע אותן בדרך מסוימת שעליה עובדים בשעות אלה.

סמדר בת אדם: אנחנו מדברים על מענקים לטכנולוגיות ישראליות.

סמדר בת אדם: אנחנו מדברים על מו"פ - זה משהו שלא נמצא בהצעה של נציגו של ראש הממשלה – על תקציב ייעודי של 25 מיליון שקל שכבר אושר במסגרת הצעת המחליטים.

סמדר בת אדם: לסיכום, דבר אחרון – יש בעיה עם הקצאה ליהודה ושומרון כאשר אנחנו מדברים על אפליה מתקנת, כיוון שעד לשלב זה, ותתקן אותי עדי, למעט מתקנים קטנים, לבינוני ולגדול לא ניתן באזורי יהודה ושומרון למצות את הזכות לקחת חלק.

סמדר בת אדם: יש בינינו הסכמות בנושא הזה עם משרד המשפטים, ונרצה שגם לדבר הזה יהיה ביטוי בהחלטת המחליטים.

סמדר בת אדם: תודה, וסליחה.

רוברט אילטוב: תודה רבה.

רוברט אילטוב: אני רוצה לשמוע את נציג המועצה לכלכלה.

רוברט אילטוב: אתם אלו שנותנים את ההמלצות בשבוע הבא.

רוברט אילטוב: אנחנו רוצים לשמוע את ההמלצות.

רוברט אילטוב: אני מבקש להעביר את ההמלצות בכתב לוועדה.

נתנאל עודד: שלום, אני נתנאל עודד מהמועצה הלאומית לכלכלה.

נתנאל עודד: ראשית, אני מתנצל בשם פרופסור יוג'ין קנדל ראש המועצה על כך שלא היה יכול להגיע עקב התחייבויות קודמות.

נתנאל עודד: עלינו הוטל מטעם ראש הממשלה לפני כחודשיים לגבש החלטה בעניין שתהיה מקובלת על כל הצדדים, ועל כך אנחנו עובדים בחודשים האחרונים.

נתנאל עודד: כפי שסמדר ציינה, בשעות אלה אנו עובדים על מציאת נוסח שמוסכם על כל הצדדים.

לאה ורון: כמה זמן קצבו לכם להעביר את ההחלטה לממשלה?

נתנאל עודד: לא ידוע לי על קציבת זמן.

לאה ורון: הממשלה לא קצבה לכם זמן.

נתנאל עודד: כן יש טיוטא שמתגבשת, וכן ברצוננו להעלות אותה לממשלה ביום ראשון.

נתנאל עודד: העקרונות של ההחלטה הם בגדול מחויבות – כפי שנראה לי מוסכם על כולם כאן – ליעדי הממשלה כפי שהוחלטו ב-2009 בהחלטה 4450, והמשך חלוקת מכסות בהתאם - - -

לאה ורון: לא הבנתי את ההמלצה הראשונה.

לאה ורון: סליחה שאני מקשה.

נתנאל עודד: - - - מחויבות הממשלה ליעדים שהיא קבעה לעצמה.

רוברט אילטוב: כלומר, אתם רוצים לקיים את הקווטות שקבעתם.

נתנאל עודד: ל-10% ייצור חשמל באנרגיה מתחדשת ב-2020, זה היעד המנחה שהוחלט אז, תוך חלוקת המדיניות בנושא לשניים: המדיניות כפי שהיתה עד כה, והמשך המדיניות החל מה-1.1.2015 והלאה.

נתנאל עודד: קשה לי עכשיו לדון בדיוק בפרטים של הטיוטא המתגבשת.

נתנאל עודד: אבל, בגדול היא מאמצת את עמדות המשרדים המקצועיים הנוגעים בדבר, מאמצת את מסמך המדיניות של משרד התשתיות מפברואר 2010 שמתרגם את החלטת הממשלה ליעדים, ומחלק בין טכנולוגיות וקבועי זמן, מאפשר לשחרר גם את המכסה שכרגע מוקפאת ברשות החשמל, ומנסה לקבוע שבאמת במהלך התהליך השני של יישום ההחלטה החל מה-1.1.2015, היא תתקדם על בסיס שיקולים של תועלת כלכלית, מתוך הנחה שבאמת אנחנו הולכים ומתקרבים לעידן שבו ה-Grid Parity, או התועלת מאנרגיה מתחדשת, תהיה זהה לעלות שלו.

לאה ורון: החל מאיזה תאריך לשחרר את המכסה שמוקפאת בהמלצה שלכם?

נתנאל עודד: שוב, זה לא בדיוק המלצה.

נתנאל עודד: זה טיוטת החלטה שמתגבשת בתיאום עם כל המשרדים.

נתנאל עודד: היא מדברת על שחרור מיידי של ההסדרה, ואישור שלה בגדול כמו שהיא, למעט שינויים קטנים.

נתנאל עודד: עיקר השינויים הם להעביר מכסה קטנה שתהיה ככל הנראה לא מנוצלת למתקנים קיימים.

רוברט טיבייב: ואם היא כן מנוצלת, אז הורגים את ה- - -

נתנאל עודד: לא "הורגים".

נתנאל עודד: ההחלטה גם כוללת מכסות נוספות, ומאפשרת כלים בהמשך הדרך, לקראת השלב השני של יישום החלטת הממשלה מ-2009, להמשיך להתקדם לכיוון היעד של - - -

רוברט אילטוב: איך אתם מתייחסים לכל נושא הרישוי וקידום הפרויקטים, לדוגמה, במינהל מקרקעי ישראל, וגם ברשות החשמל והעיריות וכל נושא התכנון והבנייה ששם הבעיות הבירוקראטיות הן בלתי נסבלות?

נתנאל עודד: אדוני היושב-ראש, קודם כל, אכן יש הרבה מאוד בעיות בהרבה מאוד תחומים.

נתנאל עודד: התייחסתי לאחד הנושאים שההחלטה מנסה לטפל בהם, והיא סוגיית המכסות וקצב ההתקדמות לקראת מימוש יעדי ההחלטה.

נתנאל עודד: ההחלטה גם מתייחסת באופן כללי לבעיות האחרות.

נתנאל עודד: היא ממנה ועדה בראשות משרד התשתיות אשר יהיה אמון לתת מענה לבעיות הרגולאטוריות, הסטטוטוריות, שקשורות באישור מתקנים חדשים.

נתנאל עודד: היא כוללת מספר כלים לעידוד המו"פ הישראלי בתחום, הן לגבי אישור של מתקני חלוץ, והן לגבי ועדה שתתעסק בחסמים, גם מימוניים, גם רגולאטורים, וגם קרקעיים מול מינהל מקרקעי ישראל, של מתקנים כאלה.

נתנאל עודד: היא נותנת לכל הדברים האלה תאריכי יעד על מנת לוודא שהדבר יתבצע בלוח זמנים סביר.

רוברט אילטוב: אני רוצה לקבל את ההתייחסות שלך לשאלה מהי גודל המכסה ליזמים קטנים.

נתנאל עודד: האם "ביזמים קטנים" הכוונה למתקנים קטנים?

רוברט אילטוב: כן.

נתנאל עודד: אני חושב שלא יהיה נכון לגעת עכשיו במספרים המדויקים לאור זה שאנחנו נמצאים - - -

קריאות: - - -

רוברט אילטוב: בשביל זה התכנסנו פה, אדוני.

זאב פרץ: 60 ב-2013, הטיוטא פורסמה - - -

נתנאל עודד: לא.

נתנאל עודד: הטיוטא שפורסמה מדברת על 40 מגה-ואט מותקן ב-2012, ו-60 - - -

לאה ורון: אבל, אנחנו ב-2011, ואתה אמרת במיידית.

לאה ורון: יש עוד חצי שנה ל-2011.

נתנאל עודד: לא.

נתנאל עודד: בואי נפריד בין המכסה של 500 מגה-ואט לערך למתקנים גדולים שמחוברים לרשת הולכה.

לאה ורון: אני לא מדברת על המתקנים הגדולים, אני מדברת על אותם מתקנים קטנים של עד 700 מטר.

נתנאל עודד: חשבתי שדיברת על ההסדרה שפורסמה והוקפאה, ולכך התייחסתי אז.

נתנאל עודד: לגבי המתקנים הקטנים – ההנחיה היא להוסיף מכסות בשיעור של כ-40 - זאת הטיוטא שפורסמה, המספרים האלה הם לא סופיים – ו-60 ב- - -

קריאה: הבקשות האלה כבר הוגשו, אין 40.

אופיר פינס-פז: נגיד שיש.

אופיר פינס-פז: מה זה 40?

קריאה: אבל, גם את זה אין.

רוברט אילטוב: חברים, אני מבקש שתרשמו את השאלות.

רוברט אילטוב: אני רוצה לסיים עם הסבב של נציגי הממשלה.

רוברט אילטוב: יש לנו עוד שני חברי כנסת שהצטרפו.

רוברט אילטוב: לאחר מכן, אנחנו נתחיל בדיון.

רוברט אילטוב: אמרתי שלדעתי אנחנו לא נספיק לסיים את הדיון היום, אנחנו נקבע עוד תאריך לדיון בוועדה.

רוברט אילטוב: תודה.

רוברט אילטוב: אמנון שפירה, יושב-ראש הרשות לחשמל, בבקשה.

רוברט אילטוב: אני רוצה שתתייחס גם לכל נושא הרישוי, תהליכי הרישוי, שקיפות, ולמה הנושאים תקועים, מבחינתכם.

קריאה: הוא רק תוקע מקלות בגלגלים.

רוברט אילטוב: אדוני, לא שאלתי אותך.

רוברט אילטוב: אני מבקש שתצא החוצה.

רוברט אילטוב: תוציאו אותו החוצה לחמש דקות, בבקשה.

לאה ורון: הפרעת גם קודם.

לאה ורון: היית פה, והיית פה.

רוברט אילטוב: צא החוצה להתרעננות למשך חמש דקות.

רוברט אילטוב: חברים, אני שוב מבקש.

רוברט אילטוב: יהיה פה אפס סבלנות להפרעות.

רוברט אילטוב: אני רוצה שהדיון יהיה שקט, רגוע וענייני, אחרת לא נוכל לקיים אותו.

אמנון שפירה: תודה רבה על הזכות שניתנה לי לדבר פה.

אמנון שפירה: קודם כל, בראש ובראשונה אני רוצה למחות על ההערה שנאמרה פה כרגע.

אמנון שפירה: אני חושב שרוב האנשים שיושבים פה יודעים – הם באים אליי לחדר ואומרים את זה – על הניסיון והמאמץ והזמן שמושקע אצל עובדי רשות החשמל בכדי לקדם את כל התהליך הזה שנקרא אנרגיות מתחדשות במדינת ישראל.

רוברט אילטוב: כמה עובדים עוסקים בנושא הזה ברשות?

רוברט אילטוב: תן לנו סקירה, בבקשה.

אמנון שפירה: נכון, זה חלק מהבעיה.

אמנון שפירה: אני אגיע לזה.

אמנון שפירה: בעזרת העובדים המועטים והמצוינים האלה, נכון להיום הסדירה הרשות במערכות שנקראותPV צרכני – זה הסדרה ללא צורך ברישיון ייצור עד 50 קילו ואט.

אמנון שפירה: המכסה הנוכחית הסתיימה ב-200 מגה-ואט.

אמנון שפירה: ה-PV בין-לאומי זה PV שמחובר לרשתות החלוקה.

אמנון שפירה: אפשר לעשות עם רשתות החלוקה חיבורים שאפילו גדולים מ-12 MVA.

אמנון שפירה: המכסה שנקבעה שם היא 300 מגה-ואט.

אמנון שפירה: יש הסדרה למכרזי קרקע ל-60 מגה-ואט.

אמנון שפירה: לרוח קטן מוסדר 30 מגה-ואט.

אמנון שפירה: עד כאן אלה דברים שפרסמנו, ורצים.

אמנון שפירה: תיכף נתעכב על השאלה איך רצים.

אמנון שפירה: בהמשך, על-פי מסמך המדיניות שפרסם שר התשתיות היה עלינו לפרסם הסדרה ל-500 מגה-ואט תחנות סולאריות שמחוברות לרשת ההולכה, ל-160 מגה-ואט לתחנות בביו-גז, וכן 800 מגה-ואט ברוח.

אמנון שפירה: שלושת ההסדרות האחרונות, לצערי, מוקפאות כאשר בשתיים מהן יש לנו את התעריפים וההסדרה, ואני מדבר על הסולארי הגדול, ואני מדבר על הביו-גז.

אמנון שפירה: הסולארי הגדול קיבל אפילו את אישור מליאת הרשות, ולאחר מכן הובעה דרישה להקפאת האישור הזה.

אמנון שפירה: הביו-גז קיבל את הסכמת מליאת הרשות.

אמנון שפירה: אך, מאחר וכל המערך עכשיו נמצא בהקפאה אנחנו לא מפרסמים עדיין את התעריף ואת ההסדרה.

אמנון שפירה: ההסדרה לרוח גדול ל-800 מגה-ואט נמצאת בסיומה.

אמנון שפירה: אני מאוד מאוד מקווה שאנחנו נגיע, ואנחנו מביאים בשבועות הקרובים לפרסום התעריף.

אמנון שפירה: אני מקווה שנוכל לפרסם את התעריף כי נהיה אחרי הסאגה של מה שהוגדר בכותרת "הקפאה".

אמנון שפירה: בנושא התפתחות משק האנרגיות המתחדשות במדינת ישראל – הטריגר הראשון להתחלת התהליך הוא שיש תעריף והסדרה.

אמנון שפירה: לצערי, אחרי זה אנחנו מוצאים שאין מוכנות ביתרת המשרדים, ויתרת הבירוקרטיה איננה מוכנה.

אמנון שפירה: זמן רב מושקע על-ידי אותו צוות מצומצם ברשות החשמל כדי ללוות את היזמות, ולפתור בעיות בירוקראטיות במקומות אחרים.

אמנון שפירה: די אם אני אציין את הפגישות הדחופות שיש לנו במינהל מקרקעי ישראל, די אם אני אציין את הפגישות שיש לנו במשרד המשפטים.

אמנון שפירה: אני יודע שפה כולם יודעים שרק לאחרונה ניתנה החלטה לגבי מהות היתרים, היתרי בנייה, וכן הלאה.

אמנון שפירה: הצוות ברשות החשמל יורק דם לצורך קידום הענף הזה באמצעים שיש לו ובמסגרת הסמכויות שיש לו.

אמנון שפירה: אני יכול להגיד לכם שזה בהוראה שלי, ונכון להיום ועד היום גם בתמיכת מליאת הרשות.

רוברט אילטוב: כמה אנשי צוות יש?

אמנון שפירה: הצוות הישיר שנמצא באגף הישיר – 3 אנשים.

אמנון שפירה: לפני שנה וחצי אני הגשתי בקשה לתקנים נוספים.

אמנון שפירה: לזכותו של משרד האוצר ייאמר שהוא נרתם למשימה.

אמנון שפירה: באוגוסט שנה שעברה קיבלתי את האישור התקציבי.

אמנון שפירה: בצער רב אני מציין שרק היום אני נמצא במכרזים לקליטת עובדים חדשים.

אמנון שפירה: כמובן שקיבלתי שלישי ממה שביקשתי.

רוברט אילטוב: למה לקח לך שנה להגיע למכרזים?

אמנון שפירה: מכיוון שאני צריך לעבור בירוקראטיות אחרות.

אמנון שפירה: יושב-ראש רשות או מנהל כללי במשרד ממשלתי לא יכול לקלוט עובדים כאוות נפשו, או דברים כאלה.

אמנון שפירה: פה היתה במקרה בעיה בנציבות שירות המדינה שלא הגיבה במשך תקופה, וכשהגיבה הם כמובן עושים את העבודה שלהם ורוצים לראות הגדרות תפקיד.

אמנון שפירה: השטף ההיסטרי שקיבלנו ב-1,250 מגה-ואט לא היה לי ברור.

אמנון שפירה: אנחנו צפינו לפחות.

אמנון שפירה: אבל, עדיין זו היתה עלייה של לפחות 300% מסדר הגודל של 20 – 30 רישיונות שאנחנו נתנו בשנה.

אמנון שפירה: רצינו להיערך, וזה המצב.

אמנון שפירה: אנחנו לוקחים יועץ שיעזור לנו בנושא הסטטוטורי.

אמנון שפירה: אנחנו היום נכנסו לרוטינה, והעסק הזה יתחיל לרוץ ברמה של עשרות רישיונות שיאושרו בישיבות הרשות, כך אני מקווה.

רוברט אילטוב: האם אתם לא חשבתם להקים ועדת משנה שתעסוק בנושא הזה?

אמנון שפירה: עם מי אני אקים ועדת משנה?

רוברט אילטוב: בתוך המליאה שלך.

אמנון שפירה: יש לי שני חברים במליאה שיכולים להצביע, שני חברים אחרים מנועים.

אופיר פינס-פז: כמה חברים בכלל יש במליאה?

אמנון שפירה: חמישה.

אמנון שפירה: רבותי, אני סובל מחוסר כוח-אדם, ואני צועק את זה לא פעם, ולא פעמיים.

אמנון שפירה: הרשות הזאת מנסה להזיז דברים במשק הזה.

אמנון שפירה: כולנו עם כל הצוות המינהלי והמזכירות ברשות החשמל – 30 איש.

אמנון שפירה: רבותי, זה המצב.

אמנון שפירה: לא רציתי חס וחלילה, והציעו לי לבוא ולהגיד כמו שאומרים במשרדים אחרים: אין תקציב, אין עבודה.

אמנון שפירה: לא נקטתי בשיטה הזאת.

אמנון שפירה: רבותי, אני מעלה על נס, ויכול להיות שזה יעלה גיחוך, את זה שיש לי היום 130 מגה-ואט של רישיונות, ו-120 רישיונות.

אמנון שפירה: החבר'ה האלה רצים לממ"י ולמשרד המשפטים, וכמובן העבודה שלנו עם משרד התשתיות, וכן הלאה.

אמנון שפירה: זה בנושא הזה.

אמנון שפירה: זו בעיה, ואני מניח שפתרנו אותה.

אמנון שפירה: צר לי שזה לוקח את הזמן.

אמנון שפירה: אבל, זה לקח לנו את הזמן.

אופיר פינס-פז: מה העמדה שלך על ההקפאה?

אמנון שפירה: יפה.

אמנון שפירה: לגבי נושא ההקפאה – אני לא אהבתי את זה.

אמנון שפירה: כיושב ראש הרשות אני אומר שלא אהבתי את זה.

אמנון שפירה: אבל, אני חייב לעבוד על-פי חוק.

אמנון שפירה: החלטת הממשלה כפי שהפנו לתשומת ליבי הורתה לעצור תהליך, ולחזור לממשלה ב-2011.

אמנון שפירה: אני הצעתי הצעה, ולדעתי היום אני רואה הרבה ממנה בתוך ההצעה של יוג'ין קנדל.

אמנון שפירה: לדעתי, אנחנו מושכים את הסיפור הזה הרבה יותר מידיי.

אמנון שפירה: לטעמי, ההקפאה הזאת היא הרסנית עבור המשק, היא הרסנית עבור הממשלה.

אמנון שפירה: שימו לב, הגענו ל-50 מגה-ואט הראשונים, ב-2009 עצרנו את המשק - גמרנו.

אמנון שפירה: זה השתחרר אחרי תשעה חודשים, ועוד פעם אנחנו עוצרים עכשיו את המשק.

אמנון שפירה: לטעמי, המצב הזה הוא מצב לא נכון.

אמנון שפירה: ולכן, אני ניסיתי, ככל שביכולתי, לשכנע גם באוצר וגם במשרד התשתיות.

אמנון שפירה: אני כמובן לא מתעסק בכמויות, הכמויות הן הכמויות הקיימות פה במסמך השר.

אמנון שפירה: אבל, אני הצעתי לתת נקודות בדיקה כדי באמת לעשות את העסק הזה בצורה מלומדת.

אמנון שפירה: חייבים לזכור שיש פה בצד השני צרכנים שמשלמים תעריפי חשמל.

אמנון שפירה: אנחנו חייבים לדאוג גם להם.

רוברט אילטוב: תודה רבה.

רוברט אילטוב: אני אתן זכות דיבור לחבר הכנסת דב חנין כי השדולה שלו כבר מחכה בחוץ.

רוברט אילטוב: הוא יצטרך לצאת החוצה ולדחות את הישיבה הבאה כדי שנוכל לשמוע גם את היזמים, וגם את חברת הכנסת עינת וילף.

רוברט אילטוב: חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.

דב חנין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

דב חנין: אני מברך על קיום הישיבה החשובה הזאת ביום הסביבה.

דב חנין: אבל, אני חייב לומר לכם שאני מגיע לדיון הזה מאוד מאוד מתוסכל, שלא להגיד מאוד מאוד כועס.

דב חנין: אנחנו בנושא הזה מתקדמים מעט מידיי ולאט מידיי.

דב חנין: אני לא אכנס כרגע לכל הפרטים.

דב חנין: אבל, בכל אחת מהחוליות אנחנו רואים בעיה.

דב חנין: הדבר הכי מצער, הכי טרגי, הוא שאנחנו רואים שיש במשק היום אנשים שמוכנים להרים את הכפפה, ורוצים לקדם יוזמות, ורוצים לקדם שינוי שיש לנו אינטרס לאומי לקדם אותו.

דב חנין: לצערי הגדול - אדוני היושב-ראש, אני אומר את זה בצער – בנושא הזה הממשלה לא רק שהיא לא רק חלק מהפתרון, אלא היא בעצם מרכז הבעיה.

דב חנין: כל השיטה הזאת של להפשיר ולהקפיא, לעצור ולקדם, היא שיטה הרסנית שהורסת את האמון.

דב חנין: היא פוגעת ביכולת לפתח את המשק הזה.

דב חנין: אנחנו מדברים פה על מהלך שהוא מהלך חיוני מבחינה סביבתית.

דב חנין: הוא מהלך חיוני מבחינה כלכלית.

דב חנין: למדינת ישראל אין כל-כך הרבה עודפים, ואנחנו בהחלט צריכים לעודד אנרגיה מתחדשת.

דב חנין: בסופו של דבר, משק שידע לקדם אנרגיה מתחדשת יהיה משק שיוכל גם מאוד מאוד להרוויח בשוק הבין-לאומי.

דב חנין: אנחנו קיימנו בנושא הזה דיון גם בוועדה המשותפת לסביבה ובריאות מההיבט הסביבתי-בריאותי.

דב חנין: אבל, אני חושב שהנושא הוא קודם כל נושא של ועדת הכלכלה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני מציע שוועדת הכלכלה תקים ועדת משנה של ועדת הכלכלה שלא תקיים דיון אחת לחודש-חודשיים, אלא תקיים דיון מעקב אחת לשבוע, ותעקוב בצמידות, עם יד על הדופק, מול משרדי הממשלה ומול הגורמים האחרים כדי להבטיח שבעוד כמה חודשים כשנגיע לדיון נוסף כזה במליאה, נוכל סוף סוף לתאר התקדמויות לאורך כל החזית, ולא רק בעיות.

דב חנין: אני כמובן מאוד מאוד תומך במהלכים של קידום מתקנים סולאריים על הגגות.

דב חנין: אני חושב שבמדינה שיש בה כל-כך הרבה מצוקה של שטחי קרקע, זה צריך להיות שיקול מאוד מרכזי.

דב חנין: זה נכון סביבתית, זה נכון חברתית.

דב חנין: אבל, זו רק אחת משורה ארוכה של בעיות שלצערי הגדול מאפיינות את ההתייחסות הבעייתית שלנו לתחום הזה.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: (מחיאות כפיים באולם)

רוברט אילטוב: תודה.

רוברט אילטוב: חברת הכנסת עינת וילף, בבקשה.

עינת וילף: תודה רבה לך.

עינת וילף: אני רוצה בעיקר לדבר על ההסתכלות בנושא הזה מבעד להיבט הכלכלי הצר בלבד.

עינת וילף: אומנם ההמלצה באה מכם.

עינת וילף: אבל, אני חושבת שבסופו של דבר ההסתכלות חייבת להיות הרבה יותר רחבה.

עינת וילף: ההסתכלות לא יכולה להיות רק של תעריפים ומכסות.

עינת וילף: קודם כל, יש כאן היבטים מאוד משמעותיים של ביטחון, והסתכלות כוללת בכלל על משק האנרגיה, ותרומתה של מדינת ישראל לשינוי משק האנרגיה.

עינת וילף: יוצאות מזה גם טכנולוגיות, ואנחנו בטח לא יכולים להישאר מאחור.

עינת וילף: יש כאן היבטים מאוד חשובים של ביטחון העורף בכך שאנחנו מייצרים מקורות אנרגיה מבוזרים.

עינת וילף: גם את הדבר הזה צריך לתמחר בצורה מסוימת.

עינת וילף: יש כאן תרומה אדירה לפיתוח של אזורים שתיעשה באופן טבעי באופן הזה.

עינת וילף: כל הזמן אנחנו מדברים על הצורך לפתח את הפריפריה, לפתור את נושא הבדווים ואת יכולתם לתמוך בעצמם מבחינה כלכלית בתחומים חדשים, כמו כן, הקיבוצים, המושבים שנמצאים בדרום ובהרבה מקרים חקלאות היא כבר לא רלוונטית.

עינת וילף: כל הדברים האלה יכולים להיפתר באמצעות האנרגיה הסולארית, ויש לזה יתרון כלכלי שלא נמדד אך ורק בתעריף ומתי מגיעים Grid Parity.

עינת וילף: גם כשאתה אומר שאתה צריך לשמור שאזרחי ישראל לא ישלמו יותר מידיי, השאלה היא על מה הם משלמים.

עינת וילף: כי אם הם משלמים עוד קצת בתעריף, אבל מנגד ביטחון העורף חזק יותר, והביטחון הלאומי חזק יותר, ופותרים בעיות של הפריפריה ושל בדווים, מושבים וקיבוצים, ומפתחים משהו כלכלי ויוצרים תחום טכנולוגי חדש, אז זה דבר שכדאי לשלם עבורו.

עינת וילף: אגב, אני חושבת שבסוף גם לא נשלם עבור זה.

עינת וילף: אבל, אם על זה מתווכחים, יש כאן יתרונות הרבה יותר גדולים.

עינת וילף: ולכן, בעיניי התפיסה היא לא איך מחלקים את המכסות פה ושם.

עינת וילף: צריך בכלל ללכת על תפיסה אחרת – לוותר על המכסות, להוריד את התעריפים, לנהל משא-ומתן אולי על תעריף אחר, ופשוט לרוץ קדימה כדי לעמוד ביעדים, ובאיזשהו שלב אפילו ללכת מעבר להם.

עינת וילף: אמרו לי באוצר לגבי סיבת ההקפאה - יש כרגע התלהבות גדולה מזה שמצאנו גז.

עינת וילף: זה יפה, זה חשוב.

עינת וילף: אי-אפשר ללכת כל פעם רק למקום בו ישנה התלהבות ממשהו חדש.

עינת וילף: מדינה בריאה מבחינת האנרגיה שלה חייבת שיהיה לה תמהיל.

עינת וילף: ראינו מה קרה ביפן, ראינו מה קרה עכשיו עם המצרים.

עינת וילף: אנחנו חייבים שיהיה לנו תמהיל, וזה ההיבט הביטחוני, וביטחון העורף, וההיבט הכלכלי החשוב.

עינת וילף: ולכן, אני בעד שתלכו להמלצות אחרות.

עינת וילף: שוברים את הראש איך לחלק את המכסות, ואז יושבים פה אנשים שרק עסוקים בלריב אחד עם השני איך לחלק את המכסות.

עינת וילף: תקבעו תעריף, תנהלו משא-ומתן על תעריף שיהיה סביר.

עינת וילף: תפתחו את המכסות, תרימו אותם, ואז נוכל לעמוד ביעדים.

עינת וילף: אני גם פונה לקולגה שלי שהוא יושב-ראש סיעה שיש לה הרבה שרים.

עינת וילף: אני יושבת-ראש סיעה שיש לה הרבה שרים.

עינת וילף: אני חושבת שביחד יש לנו יכולת.

עינת וילף: יש לנו גם את השרים הרלוונטיים.

עינת וילף: צריך לגרום לכך שניתן יהיה להעמיד כוח משמעותי בממשלה מול משרד האוצר באמצעות שיתוף הפעולה של שרי הסיעות שלנו.

עינת וילף: אני קוראת לך לשתף פעולה בנושא הזה, אני יודעת שאתם תומכים.

עינת וילף: אבל, באמת לעמוד כחומה בצורה מול משרד האוצר כדי לקדם תפיסה שתאפשר לא רק לתחום הכלכלי.

עינת וילף: היום הוא אומנם יום הסביבה.

עינת וילף: אבל, אני חושבת שהדיון הזה צריך להיות גם בדיון על יום הביטחון ויום העורף ויום הפריפריה, ויום הרבה מאוד דברים, כי הדבר הזה תורם לכל הכיוונים האלה.

רוברט אילטוב: תודה רבה, חברת הכנסת עינת וילף.

רוברט אילטוב: בנימה אופטימית זו נעבור לנציג משרד האוצר, בבקשה.

קריאות: - - -

רוברט אילטוב: תראה כמה כבוד אתה מקבל.

אודי אדירי: אני אגיד כמה דברים.

אודי אדירי: ראשית, - - -

קריאה: רק תציג את עצמך, ואת הגיל שלך.

רוברט אילטוב: מי אמר את זה?

רוברט אילטוב: צא החוצה, בבקשה.

רוברט אילטוב: האם יש עוד מישהו שרוצה להפריע?

רוברט אילטוב: אתה תדבר רק שיהיה פה שקט מוחלט.

רוברט אילטוב: אם לא יהיה פה שקט מוחלט, נפזר את הישיבה.

אודי אדירי: אני אתייחס לכמה נושאים שעלו כאן.

אודי אדירי: ראשית, שלא יהיה ספק בדבר הזה – כולנו פועלים בהתאם להחלטת הממשלה.

אודי אדירי: החלטת הממשלה, כפי שצוין קודם, דרשה בחינה.

אודי אדירי: אנחנו חושבים שזה לא היה יד המקרה, זה היה אלמנט חשוב בהחלטת הממשלה מ-2009, ולפיו אנחנו פועלים.

אודי אדירי: אף אחד לא מתנער מהחלטת הממשלה, אף אחד לא הציע לבטל אותה.

אודי אדירי: באשר להקפאה – ההקפאה היא לא מטרה, ההקפאה היא לא רצויה, ההקפאה היא לא נכונה.

אודי אדירי: ההקפאה היא אילוץ שנוצר מכיוון שהממשלה מבצעת או מתכננת את המדיניות שלה.

אודי אדירי: אני יכול להגיד שלפני שלושה חודשים בוועדת שרים לאנרגיות מתחדשות, משרד האוצר הציע לשחרר מכסות בהיקף גדול - תיכף אני אתייחס - גם ברוח, גם בביו-גז, גם במתקנים גדולים, ולהביא את ההקפאה הזאת לסופה.

אודי אדירי: היתה אפילו הסכמה יחסית רחבה לדבר הזה.

אודי אדירי: בסופו של דבר, זה לא התקבל, ונכנסנו להקפאה הזאת שהיא בוודאי לא שאיפה ולא רצון, לא מדיניות, ולא מטרה, של משרד האוצר.

אודי אדירי: היא אילוץ שנכפה גם עלינו – זה הדבר השני.

אודי אדירי: שלישית, משרד האוצר לא מתנגד לשום ענף מסוים.

אודי אדירי: למשרד האוצר אין עמדה אידיאולוגית כלפי פוטו-וולטאי או תרמו-סולארי, או רוח, או כל דבר אחר.

אודי אדירי: משרד האוצר בסך הכול מנסה לאזן כאן בין שניים או שלושה אינטרסים.

אודי אדירי: אינטרס אחד הוא אנרגיות מתחדשות שיש להן תועלות.

אודי אדירי: זה לא סיסמא, יש להן תועלות וצריך למדוד אותן בתועלות האלה.

אודי אדירי: הן מספקות חשמל נקי, ביטחון אנרגטי, גיוון מקורות, פריפריה וכן הלאה, וצריך לשאוף ולהגיע ליעדי הממשלה.

אודי אדירי: אבל, את הדבר הזה צריך לאזן מול שני אינטרסים ציבוריים נוספים שאני חושב שהם ברמת חשיבות גבוהה מאוד.

אודי אדירי: אגב, אף אחד מהם לא קשור לתקציב המדינה.

אודי אדירי: לא שמעתם פה אף אחד שאומר שמשרד האוצר תוקע או לא תוקע בגלל תקציב.

אודי אדירי: בעניין הזה ידינו נקיות.

אודי אדירי: ההיבט הראשון הוא עלות לציבור.

אודי אדירי: דיברו כאן על תעריפים, על מכסות, על עלות.

אודי אדירי: בואו נשים את הדברים על השולחן ובצורה ברורה וחדה.

אודי אדירי: עבודה שבוצעה על-ידי רשות החשמל וחברת חשמל - ואנחנו השקענו אנרגיות רבות.

אודי אדירי: אנחנו בחנו אותה, ואנחנו סומכים את ידינו עליה - מדברת על כך שהמדיניות שמוצעת על-ידי משרד ראש הממשלה שלא מקובלת פה על היזמים כי זה לא מה שהם מבקשים, היא תביא לעליית תעריפי חשמל בהדרגה על פני כחמש שנים, שש-שבע שנים, של 15%.

אודי אדירי: בואו נשים מספרים – משפחה ישראלית ממוצעת עוד 700 שקל בשנה.

עינת וילף: אבל, יש ניתוחים שחולקים על כך.

אודי אדירי: לא, לא.

אודי אדירי: אני לא אומר שאין תועלות נוספות.

קריאות: האם ה-100 מגה-ואט PV יעלו את מחירי החשמל ב-15%?

קריאות: כמה עולה להקים תחנת כוח?

רוברט אילטוב: חברים, אנחנו רוצים לשמוע את כולם ולקבל החלטה.

רוברט אילטוב: אם לא נשמע את כולם ויהיו הפרעות, אז המשמעות היא שלא נוכל לקבל החלטה.

רוברט אילטוב: אם אתם רוצים לקבל החלטה, אז בבקשה סבלנות.

אודי אדירי: אז פעם אחת – ההצעה אפילו של משרד ראש הממשלה שהיא לא מקובלת פה על היזמות, על-פי רשות חשמל, וחברת חשמל - ואנחנו גם סומכים את ידינו על זה כי עשינו עבודה מעמיקה לבחון את זה - תביא להעלאת תעריפים של כ-15%.

אודי אדירי: אני לא חושב שעל הנתון הזה יש חולקים, לפחות בתוך הממשלה.

אודי אדירי: אמרתי את הערך של הדבר הזה למשק הבית.

אודי אדירי: אינדיקציה נוספת אחרונה – ההוצאה של משפחה בעשירונים התחתונים על חשמל גבוהה פי 3 מההוצאה על מים.

אודי אדירי: אני לא מדבר על עשירונים האחרונים כי תמיד אומרים: חשמל הוא מוצר לעשירים.

אודי אדירי: עזבו את העשירים.

אודי אדירי: בעשירונים התחתונים ההוצאה למשק בית על חשמל היא פי 3 מההוצאה על מים אחרי שמחירי המים עלה.

אודי אדירי: כלומר, העלאה של 15% בחשמל כמוה כהעלאה של 45% במחירי המים.

אודי אדירי: כמשרד אוצר אנחנו שמים את הנתון הזה על השולחן.

קריאה: על חשמל ירוק משלמים בכל העולם, לא קרה כלום.

קריאה: המע"מ פוגע בשכבות החלשות הרבה יותר, ולא ראיתי את האוצר מזדרז להוריד את המע"מ.

קריאה: הדמגוגיה הזאת לא עובדת.

אודי אדירי: אנחנו לא בדיון על מע"מ פה.

אודי אדירי: הנתונים האלה הם עובדות, והדבר הזה צריך להיות מונח.

עינת וילף: הנתונים האלה הם לא עובדות, אתה מציג את זה כך.

עינת וילף: הנתונים האלה הם במחלוקת.

עינת וילף: לי יש פריווילגיה אחת והיא הזכות לשאול שאלות פה.

עינת וילף: תפקידנו הוא לעשות פיקוח על הממשלה ולשאול את השאלות.

עינת וילף: יש דעות חולקות.

עינת וילף: תודה לפחות באפשרות שיש טעות.

עינת וילף: בוא נגיד שיש טעות, ומחיר החשמל לא יעלה.

אודי אדירי: לא, לא.

אודי אדירי: חברת הכנסת וילף, את זה אני לא אומר.

אודי אדירי: אני אחדד על מה יש מחלוקת.

עינת וילף: או שמשווים את זה להיבטים אחרים.

עינת וילף: אודי אדירי אני אהיה הוגן וכנה מספיק להגיד על מה יש מחלוקת.

קריאה: - - -האם אתה יכול להגיד כמה זה במספרים מוחלטים?

רוברט אילטוב: אדוני, סליחה.

רוברט אילטוב: אתה לא עונה.

רוברט אילטוב: אני מכריז על הפסקה כי אני מבין שכמה אנשים צריכים לשתות מים.

רוברט אילטוב: אנחנו נמשיך את הדיון עוד עשר דקות באודיטוריום, ולמען האורחים שלנו נאמר שהאודיטוריום נמצא פה למטה.

רוברט אילטוב: אנשים פשוט מחכים בחוץ רבע שעה על מנת להיכנס לכאן.

רוברט אילטוב: אנחנו הפסקנו את אודי אדירי באמצע דבריו.

רוברט אילטוב: מסגרת הזמן שלנו היא ארבעים דקות, ואנחנו ניתן לכל דובר בין דקה לשתיים.

רוברט אילטוב: אני מבקש לא לחזור על הדברים.

רוברט אילטוב: אנחנו רוצים לצאת עם איזשהו כיוון והחלטה.

רוברט אילטוב: יהיה בוודאי עוד דיון, ואולי שניים, ואולי אפילו יותר בנושא זה.

רוברט אילטוב: אנחנו גם נשקול את הצעת חבר הכנסת דב חנין להקים ועדת משנה או צוות עבודה במסגרת ועדת הכלכלה על מנת להמשיך בדיון בנושא, וגם לעקוב אחרי פעולות הממשלה, ואולי גם להמשיך בהצעת החוק שיזמנו.

רוברט אילטוב: אודי, בבקשה.

אודי אדירי: לגבי העלות הכלכלית – את המספרים שמתי, ואין צורך לחזור עליהם שוב.

לאה ורון: אולי תחזור שוב על המספרים.

אודי אדירי: אחזור.

אודי אדירי: הצעת המחליטים אפילו בנוסח ראש הממשלה שכמו ששמענו לא מקובלת על גורמים רבים בענף, המשמעות של המכסות שמופיעות בה, המשמעות של העלאת התעריף, היא כ-15% בתעריף בחשמל.

אודי אדירי: אנחנו מדברים על כך שמשפחה ממוצעת יכולה לשלם סדרי גודל של כ-700 שקלים יותר בשנה.

אודי אדירי: ציינתי שאפילו בעשירון התחתון או בעשירון התחתון ההוצאה של משק בית על חשמל גבוהה פי 3 מההוצאה על המים, ולכן עלייה של 15% בתעריף החשמל, כמוה כעלייה של 40 - - -

לאה ורון: עלייה של 15% כתוצאה ממה?

אודי אדירי: כתוצאה מיישום ההצעה בנוסח כפי שהוצג על הלוח.

אודי אדירי: שמענו את ההתנגדות הרבה כי הוא לא נותן מספיק.

אודי אדירי: התחלתי לומר כי את הצורך באנרגיות מתחדשות צריך לאזן בין שני אינטרסים.

אודי אדירי: האינטרס הראשון הוא האינטרס הציבורי של התעריף.

אודי אדירי: אנחנו כמשרד אוצר לא רוצים להתעורר בעוד חמש שנים ולמצוא את עצמנו במצב דומה למצב שבו אנחנו נמצאים בשווקים אחרים.

אודי אדירי: אני אגיד, ופה אני אבהיר משהו, התעריף שניתן ליזמים הוא תעריף מחויב לעשרים שנה.

אודי אדירי: לכן, גם אם בעתיד הטכנולוגיות יהיו יותר זולות, כשיזם מקבל היום תעריף – ואולי בגלל זה כל-כך רוצים לקבל היום תעריף – הוא מחייב את הממשלה לעשרים שנה.

אודי אדירי: ולמרות מה שנאמר כאן קודם לכן, אנחנו לא נוקטים בצעדים רטרואקטיביים.

אודי אדירי: יש הרבה מדינות בעולם שנקטו בתחום הזה בצעדים רטרואקטיביים.

אודי אדירי: כמו שאמרתי, אנחנו קוהרנטיים עם החלטת הממשלה.

אודי אדירי: לא ביקשנו לבטל אותה, לשנות אותה.

אודי אדירי: בוודאי ודאי וודאי שלא ביקשנו לשנות תעריף שניתן לבעל מכסה כלשהו.

לאה ורון: השאלה היא האם לגבי המכסות העתידיות יכולה הממשלה או האוצר לשקול מחדש את המחירים שמובטחים ליזמים?

אודי אדירי: לגבי מכסות עתידיות – הגוף שבוחן תעריפים הוא רשות החשמל.

אודי אדירי: חברים בו גם נציגי משרד האוצר, גם נציגי משרד התשתיות.

אודי אדירי: אני בטוח שבגוף הזה אנחנו נעשה מה שצריך.

אודי אדירי: בין היתר, אני מניח שנבחן את הדבר הזה.

אודי אדירי: אני רוצה להתייחס לאינטרס הציבורי השני שהוא חשוב בעינינו, והוא קידום טכנולוגיות ישראליות.

אודי אדירי: בסופו של דבר, מדברים כאן על גגות, גגות, גגות.

אודי אדירי: 80%, 70% , 90% מהכסף - תלוי בחברה – יוצא למדינות אחרות, גם הפנלים, גם הממירים, כי כל הציוד הוא ציוד זר.

אודי אדירי: ההשקעה הישראלית היא מינימאלית.

אודי אדירי: אנחנו סבורים שמדינת ישראל כן צריכה להשקיע בקידום של מו"פ, בתמיכה במתקני חלוץ, בקידום של טכנולוגיות שיש להן פה יכולת של - - - בישראל, דוגמת טכנולוגיה תרמו-סולארית, גם אם המחיר של זה הוא שיישום היעד יידחה בשנה או שנתיים.

אודי אדירי: אני חושב שפה האינטרס המשקי הוא אינטרס עליון.

אודי אדירי: בסופו של דבר, מה שאנחנו מבקשים בעניין הזה הוא באמת להביא ליישום היעד תוך הסתכלות בשני הדברים האלה: אחד - מזעור עלויות משקיות, שתיים - קידום של טכנולוגיות ישראליות.

אודי אדירי: מה שמבקשים ממני להגיד הוא כמה מאות מגה-ואטים נוספים לגגות, ואני אגיד את זה במשפט פשוט.

אודי אדירי: בתעריף שקיים היום, בוודאי המשמעות של כל 100 מגה-ואט לגגות היא למעלה מ-150 מיליון שקל לצרכני החשמל, וזה כל 100 מגה-ואט.

אודי אדירי: לכן, אנחנו עומדים כאן על המשמר.

אודי אדירי: אני רוצה להתייחס לדבריה של חבר הכנסת עינת וילף.

אודי אדירי: הנתונים לגבי עלות עודפת למשק נכתבו על-ידי רשות החשמל.

אודי אדירי: שמעתם שעמדתה בוודאי לא זהה לעמדת האוצר.

אודי אדירי: נבדקו על-ידי חברת החשמל, על-ידי גורמים נוספים, ומשרד האוצר סומך את ידו עליהם.

אודי אדירי: זה לא נתונים שלנו.

אודי אדירי: המחלוקת היא כמה שווה התועלת.

אודי אדירי: אולי כמה שווה קידום הפריפריה, כמה שווה זיהום האוויר.

אודי אדירי: אבל, אין מחלוקת שזו התוספת לתעריף החשמל, וכך אמרתי.

אודי אדירי: עלו פה כל מיני דברים שאנחנו לא מסתכלים על שעות peak– מסתכלים על הכול.

אודי אדירי: אני מניח שאפשר לקבל את העבודה שאנחנו עשינו, ואת מה שעשתה רשות החשמל.

אודי אדירי: לגבי ההקפאה – כמו שאמרתי, וכמו שראיתי גם במצגת שהוצגה על-ידי נציגי הענף, עד היום ניתנו כבר מכסות והסדרות, כולל מכרז השני, ללמעלה מ-800 מגה-ואט.

אודי אדירי: הוקמו 120.

אודי אדירי: אנחנו לא עוצרים את הענף, לא רוצים להקפיא את הענף.

אודי אדירי: אנחנו רוצים שהענף יצא ויעבוד.

אודי אדירי: מתוך 800, הקימו 120.

אודי אדירי: משרד האוצר אומר – צאו תקימו את השאר.

אודי אדירי: אנחנו יודעים שחלק מהחסמים הם בממשלה.

אודי אדירי: הפתרון הוא לא מכסות נוספות.

אודי אדירי: כולם יכולים לברר מה תקע את החברה האחרונה שסוף סוף הגיעה להסדרה תעריפית.

אודי אדירי: בעינינו, זה בג"ץ.

אודי אדירי: לא נציגי האוצר הגישו אותו.

אודי אדירי: מה שעיכב זו עתירה לבג"ץ שמי שהגיש אותה זה לא נציגי משרד האוצר.

אודי אדירי: זאת אומרת, אנחנו בהחלט רוצים שאותם 800 מגה-ואט שכבר ניתנו ירוצו קדימה.

אודי אדירי: לא מדובר על מכת מוות.

אודי אדירי: אדוני היושב-ראש, מתוך 800 מגה-ואט הוקמו 120.

אודי אדירי: משרד האוצר יעשה כל מה שהוא יכול כדי שה-800 האלה יקומו כמה שיותר מהר.

קריאה: אשלים לא מוקם.

קריאה: - - -אתה מטעה במצח נחושה את הוועדה.

קריאה: תתבייש.

אודי אדירי: לא מטעה בשום דבר, בוודאי ובוודאי שלא מתבייש כמי שמייצג את האינטרס הציבורי מול יזמים.

אודי אדירי: אתם מייצגים את האינטרס שלכם, וזה בסדר.

אודי אדירי: אני בטח לא מתבייש.

רוברט אילטוב: חברים, אנחנו גם במקום גדול מידיי.

רוברט אילטוב: אתם תביעו את דעתכם בדיוק לאחר שהוא יסיים לדבר.

רוברט אילטוב: אני אשתדל לשמוע את כולם, רק סבלנות, תנו לו לסיים.

אודי אדירי: לגבי ההתייחסות העולמית – העולם הוא גדול ונעשו בו הרבה דברים.

אודי אדירי: היקף המכסות שמדינת ישראל נתנה, במידה והן ימומשו בטווח זמן סביר – וזה לא תלוי במשרד האוצר – יעמיד את ישראל בראש רשימת המדינות עם אנרגיה סולארית בעולם, ואפשר לבדוק את הדבר הזה.

אודי אדירי: יש מדינות שנקטו במדיניות בלתי מוגבלת.

אודי אדירי: דוגמת: ספרד, איטליה.

אודי אדירי: שתיהן הפיקו את הלקחים ועשו שינויים.

אודי אדירי: כל אחת עשתה שינוי אחר.

אודי אדירי: אחת הקפיאה את הכול, אחת תיקנה רטרואקטיבית, ואחת קצת שינתה.

אודי אדירי: אנחנו לא רוצים להיות שם.

אודי אדירי: אנחנו רוצים מדיניות מדודה ומאוזנת.

אודי אדירי: שוב, היקף המכסות שמדובר עליו, אם בוודאי נוסיף את ה-500 מגה-ואט שהצענו בזמנו להפשיר, מעמיד את ישראל מבחינת יכולת מותקנת - ולא לבלבל את הוועדה, זה לא יכולת מיוצרת, זה פשוט כדי שיהיה נוח להשוות את הנתונים, ביכולת מיוצרת זה פחות - מעמיד את המשק החשמל הישראלי עם 10% יכולת מותקנת באנרגיה סולארית.

אודי אדירי: תבדקו, תבדקו אותי.

אודי אדירי: יש אולי מדינה אחת או שתיים בעולם שבכלל מתקרבות לדבר הזה.

אודי אדירי: דבר אחרון - הוזכרו כאן אוסף של דברים לא מדויקים.

אודי אדירי: הראשון שבהם הוא אמירתו של נשיא המדינה שמעון פרס שדיבר על 20% ירידה בפליטת מזהמים ולא אנרגיות מתחדשות.

אודי אדירי: משרד האוצר קידם עבודה בין-משרדית, והמליץ המלצות איך מגיעים ליעד הזה.

אודי אדירי: בין היתר, תקצב סכום עתק של 200 מיליון שקל שנה להתייעלות אנרגטית, ולהגיע ליעד הזה של הפחתת מזהמים.

אודי אדירי: הפחתת מזהמים היא לא שווה אנרגיה בהכרח יקרה.

אודי אדירי: יש פתרונות אחרים, ומשרד האוצר, וממשלת ישראל, הקצו לזה 200 מיליון לשנה בשנים הקרובות.

אודי אדירי: לגבי דוח מקנזי – גם כאן נאמרו דברים לא מדויקים.

אודי אדירי: דוח מקנזי בדיוק עמד על הנקודה שאנרגיות מתחדשות הן יקרות, ולכן המליץ לממשלת ישראל להתחיל ביישום מוגבר של אנרגיות מתחדשות אחרי שנת 2020.

אודי אדירי: מילה אחרונה, ובזה אני מסכם, אין לנו – ולמשרד האוצר בוודאי – דבר נגד אנרגיות מתחדשות.

אודי אדירי: ככל שעלות הייצור של אנרגיות מתחדשות תפחת, והתחזיות – לא של משרד האוצר, אלא של בלומברג, ושל כל הגורמים בענף – הן ירידה משמעותית בעלות הפנלים הסולאריים.

אודי אדירי: הירידה הזאת לא תלויה בקצב ההתקנה בישראל, זה שוק עולמי אדיר.

אודי אדירי: לדעת משרד האוצר, לבוא היום ולהתקין מאות מגה-ואטים שכולנו מבינים שבעוד חמש שנים יעלו לציבור הצרכנים פשוט חצי – זה נטל מיותר.

רוברט אילטוב: אני מצטער מאוד, אבל פה אני מוכרח לקטוע אותך.

רוברט אילטוב: יש משמעות לאמינות ממשלה, ולפעמים זה עולה יותר מההוזלה בעולם של פנלים כאלה ואחרים.

רוברט אילטוב: הממשלה התחייבה, הממשלה חייבת לעמוד בהתחייבות, נקודה.

רוברט אילטוב: הייתם צריכים לחשוב לפני ההתחייבות.

רוברט אילטוב: אם חשבתם כך אז לא היו יושבים כאן עכשיו קרוב ל-500 חברות או נציגים של חברות, שכבר השקיעו כספים, ושעשו תחזיות ושבנו תוכניות ושהם כבר מעסיקים אלפי עובדים.

רוברט אילטוב: אתם אומרים: מחר זה יהיה יותר זול.

רוברט אילטוב: זה לא עובד כך, אני מאוד מתנצל.

רוברט אילטוב: ברגע שהממשלה מחליטה אז זו התחייבות שלטונית, מבחינתנו.

רוברט אילטוב: זה לא יכול להיות שאנחנו החלטנו, הזרמנו חלק מהתקציב, התחלנו את הפעולה, ופתאום מפסיקים ואומרים: כנראה נמתין עוד שנתיים-שלוש שהמחירים ירדו.

רוברט אילטוב: זה לא יעבוד כך, אנחנו לא ניתן שזה יקרה.

אודי אדירי: אדוני היושב-ראש, אם מה שהיינו עושים היו הדברים שאתה מתאר אז אתה צודק במאת האחוזים.

אודי אדירי: אני אחדד שוב.

אודי אדירי: אפרופו, הפשרה שציין משרד האוצר.

אודי אדירי: אמר פה יו"ר רשות החשמל שהוא הציע פשרה לפני חודשיים-שלושה, ואני אומר כאן מעל השולחן, וכולם יודעים, משרד האוצר קיבל את הפשרה של רשות החשמל.

אודי אדירי: אם הפשרה הזאת היתה מיושמת היו כאן היום 1,300 מגה-ואט שמתוכם הוקמו 120.

אודי אדירי: יש פה עבודה אדירה לתעשייה הזאת.

אודי אדירי: זה הקמה של תשתיות בהיקף של 15 מיליארד שקל, כשמתוכם קם פחות מ-10%.

אודי אדירי: זה לא מכת מוות, זה הרבה מאוד.

אודי אדירי: זה תואם את יעדי הממשלה.

אודי אדירי: אנחנו לא מבקשים לא לבטל, ולא להקפיא ולא לעצור.

אודי אדירי: אנחנו מבקשים להמשיך בהתאם למדיניות שאותה הממשלה הציגה.

אודי אדירי: אני סיימתי, תודה.

רוברט אילטוב: אודי, אני מבקש ממך להמשיך איתנו בדיון.

רוברט אילטוב: תרשום לך את כל ההערות, ואני רוצה שתתייחס בתום הדיון.

קריאה: תרשה לשאול שאלה כי הוא לא ענה לשאלות שלנו.

קריאה: שאלתי משהו, והוא התחמק מהשאלה לגבי העלאת המחיר.

לאה ורון: תרשום לך, וברשות הדיבור שלך תשאל שוב.

רוברט אילטוב: אני מבקש מכולם לגשת למיקרופון.

רוברט אילטוב: הדיון הוא מוקלט, וזה חשוב גם לפרוטוקול וגם בשבילכם.

איתן פרנס: אדוני היושב-ראש, אני מבקש לצמצם במידה מסוימת את הדיון הרחב לנושא של מכסות לגגות קטנים, כי התוכנית היא תוכנית והיא תייקר את מחירי החשמל.

איתן פרנס: אבל, לא שמענו עד עכשיו כמה תוספת של כל אחד מהמגה-ואטים תייקר את החשמל.

איתן פרנס: ואם מדובר במחיר – על המאזניים על כף האחת לחסל ענף, לחסל יזמות, שלוש שנות ידע, ניסיון, יזמות.

איתן פרנס: ומצד שני, התייקרות של החשמל בעוד אחוז וחצי מתוך תוכנית כוללת לדברי האוצר של 20%, אז הפרופורציה היא שונה.

איתן פרנס: צריך לשים את הדברים ברזולוציה נכונה.

רוברט אילטוב: עו"ד איתן פרנס, הצעתך לא התקבלה.

איתן פרנס: תודה.

רוברט אילטוב: תודה.

רוברט אילטוב: אנחנו נתייחס גם לגדולים, גם לקטנים, וגם לבינוניים, וכולם יקבלו תשובה.

רוברט אילטוב: אנחנו לא נקדם ענף אחד בלבד, אלא נקדם את כל הענפים כי יש עניין בכל הענפים.

רוברט אילטוב: האינטרס הציבורי הוא לא רק אינטרס של האוצר, ולא רק אינטרס של התעשייה.

רוברט אילטוב: זה אינטרס לאומי משולב.

רוברט אילטוב: לכן, אנחנו נתייחס לכל.

רוברט אילטוב: מר ג'ון כהן, מנכ"ל ערבה פאואר, בבקשה.

רוברט אילטוב: אני מבקש שתדברו ממש בתמצית ובדקה אחת-שתיים.

יונתן כהן: כבוד היושב-ראש, תודה על זכות הדיבור.

יונתן כהן: אני מבטיח לתמצת.

יונתן כהן: יעדי המימוש של ממשלת ישראל לא יושגו – יעד הביניים ל-2014 - כל הדוברים מאשרים ומוכיחים זאת.

יונתן כהן: הצעת המחליטים העומדת לעלות לממשלת ישראל ביום ראשון הקרוב עוד תרחיק אותנו מהיעדים - זה ידוע לכל.

יונתן כהן: נטען תחילה לסבסוד יתר.

יונתן כהן: עמדת מר אדירי היא לא עמדה גורפת המכסה את כלל העבודות וההוכחות והדיונים המתקיימים.

יונתן כהן: סבסוד קיים, מוסכם שהיקף הסבסוד הוא נמוך מהניתן תחילה.

יונתן כהן: מוסכם וידוע לכול שלאנרגיה סולארית תועלות כלכליות רבות הניתנות למדידה.

יונתן כהן: חלקן הגדול תועלות המשפיעות באופן ישיר על תעריף החשמל המשולם על-ידי הצרכן הסופי.

יונתן כהן: חלקן תועלות כלכליות בעלות השלכות ומשמעויות לאומיות שאינן משפיעות באופן ישיר על תעריף החשמל.

יונתן כהן: ניתן לעמוד ביעדי המימוש.

יונתן כהן: כל הדרוש הוא מדיניות ברורה, רציפה וודאית, באמצעותה ניתן וצריך להבטיח שני דברים: האחד, התועלת למשק הלאומי.

יונתן כהן: את התועלת למשק הלאומי משיגים בכל עת בקביעת תעריף נכון, תעריף שיצטמצם האגרסיבי בהתאם להתפתחות התעשייה הגלובאלית שמאפשרת זו.

יונתן כהן: זה נכס שאפשר לנצל אותו, ובמיידית.

יונתן כהן: שניים, מדיניות מובנת וברורה שלא תהיה צמודה למכסות מצומצמות, מוגבלות, ולבירוקרטיה מיותרת.

יונתן כהן: המנוע – שיהיה תעריף ושתהיה תועלת כלכלית לממשלת ישראל ולמדינת ישראל.

יונתן כהן: כך ניתן להגיע לגמר.

יונתן כהן: מדינת ישראל אינה ערוכה להחלטה משמעותית וסופית ביום ראשון הקרוב.

יונתן כהן: הכלים אינם בידי הממשלה, והוועדה וחברי הכנסת אמרו זאת היום.

יונתן כהן: תודה.

רוברט אילטוב: תודה.

רוברט אילטוב: מר תמיר קפלינסקי מחברת SBY, בבקשה.

תמיר קפלינסקי: אני תמיר, בעלים של חברת SBY, חברה שחיברה לרשת עד עכשיו 500 גגות בישראל.

תמיר קפלינסקי: פחות או יותר 15% מהגגות, כמעט כולם, חלק נכבד מאוד בפריפריה.

תמיר קפלינסקי: אני רוצה למקד את הנקודה של הדיון לכמה דברים ספציפיים.

תמיר קפלינסקי: יש שאלה: לאן הולכים 18 מיליארד שקל?

תמיר קפלינסקי: 18 מיליארד שקל של 260 מגה-ואט שאמור להיות PV על הקרקע צריך ללכת לפריפריה, ליצרני חשמל בפריפריה, לחקלאים בפריפריה: באביבים, בנטועה, בשתולה, בקדש ברנע, בפארן.

תמיר קפלינסקי: הם לא יכולים ללכת לארבע חברות זרות שרשומות לפי האינטרנט במקלטי מס כמו איי הבתולה, כמו מלטה, כמו איי ג'רזי.

תמיר קפלינסקי: כל ה-18 מיליארד שקל האלה צריכים להישאר בתוך מדינת ישראל.

תמיר קפלינסקי: הזכות להיות יצרן חשמל בישראל שייכת לחקלאים בפריפריה, היא שייכת לעיריות.

תמיר קפלינסקי: עיריית טבריה עשתה מכרז, עיריית אשקלון – הרבה מאוד עיריות.

תמיר קפלינסקי: כל עירייה מקבלת 100,000 – 200,000 שקל בחודש.

תמיר קפלינסקי: זה הולך למחשבים לילדים בבתי-הספר, זה הולך למתנ"סים.

תמיר קפלינסקי: ה-18 מיליארד שקל הם תקציב יותר גדול מכל העמותות החברתיות של מדינת ישראל.

תמיר קפלינסקי: יש פה עיוורון מוחלט של משרד ראש הממשלה ושל ראש הממשלה שמנותק מהציבור, וזאת להבדיל מברלוסקוני.

תמיר קפלינסקי: אנחנו עובדים באיטליה, ואנחנו ראינו עכשיו החלטה של עצירת כל המכסות באיטליה.

תמיר קפלינסקי: הם נתנו 90 יום לפרויקטים קיימים בשביל להעלות את כל הפרויקטים על גגות.

תמיר קפלינסקי: רק אחרי שהגגות נגמרים, מתחילים לספור את הקרקע – פרויקטים של עד 1 מגה-ואט.

תמיר קפלינסקי: ואם יש מספיק מכסה, הולכים לפרויקטים גדולים, רק אם נשארת מכסה מהגגות, ומקרקעות קטנים שזה מגביל לחלקות א' שלנו במושבים, וזה בגלל שרוצים להשאיר את הכסף באיטליה.

תמיר קפלינסקי: אנחנו צריכים לעשות אותו הדבר בישראל.

תמיר קפלינסקי: ראש הממשלה צריך לקחת אחריות, לסלק את החברות הזרות סימנס ו-EDF וסאן פאואר שהיא בבעלות חברת הנפט הצרפתית.

תמיר קפלינסקי: כמו כן, לגלות מנהיגות ולהכניס את הכסף לאן שהכסף צריך ללכת.

תמיר קפלינסקי: כי הוויכוח בתוך ה-260 מגה-ואט של ה-PV על הקרקע, הוא מי יהיה יצרן החשמל בישראל.

תמיר קפלינסקי: על זה אנחנו יכולים להוסיף על הדרך את זה ששני הממירים הישראלים - סולארג' וטיגו - הם מתאימים לגגות, ולא מתאימים לקרקע.

תמיר קפלינסקי: אם אודי אמר: טכנולוגיה ישראלית, אז אפשר לעשות כמו שעושים באיטליה - 10% יותר לטכנולוגיה של האיחוד האירופי.

תמיר קפלינסקי: כשיתנו 3% יותר לממירים ישראלים, יהיו ממירים ישראלים על הגגות.

תמיר קפלינסקי: סולארג' וטיגו הן הצלחות בין-לאומית גדולות שמשרד האוצר מתכחש להן.

תמיר קפלינסקי: כ-400 איש עובדים בסולארג', ורובם במגדל העמק.

תמיר קפלינסקי: העניין החברתי הוא העניין המרכזי.

תמיר קפלינסקי: הניתוק הרגשי של ביבי נתניהו מהפריפריה, מהקשיים של ראשי עיירות הפיתוח, גורם לזה שבמקום שיהיו לנו 10,000 משפחות של יצרני חשמל בפריפריה, יהיו לנו ארבע חברות זרות שסוחטות את הקופה הציבורית.

תמיר קפלינסקי: על ועדת הכלכלה לעצור את החלטת הממשלה ביום ראשון הקרוב, ולמנוע מעבר של 18 מיליארד שקל ל-טאטה הצרפתית, ל-EDF, לסימנס.

תמיר קפלינסקי: אני לא מתנגד לתת לסולל שהיא יצרן ישראלי מכסה על הקרקע.

תמיר קפלינסקי: אבל, כשמדברים על תרמו אז יש יצרן ישראלי אחד שמייצר בישראל שזה סולל שמגיעה לו הקצאה ספציפית אליו.

תמיר קפלינסקי: לא בטוח ששאר התרמו הוא ישראלי.

תמיר קפלינסקי: אבל, אין מצב שהאנשים האלה, כמו החקלאי בקדש ברנע שלא נכנס למכסה, והחקלאים מאביבים שיושבים 120 מטר מהחיזבאללה, לא ייכנסו.

תמיר קפלינסקי: אנחנו - הקבוצה של הגגות – בדרך לבג"ץ על צדק חברתי.

תמיר קפלינסקי: פעם שנייה בתולדות מדינת ישראל שתהיה הכרעה בבג"ץ על צדק חברתי.

תמיר קפלינסקי: ענף הסולארי לא יעבוד פה אם לא תהיה פה מכסה לגגות – לא יעבוד.

רוברט אילטוב: תודה.

רוברט אילטוב: הגברת סיגל נעים, בבקשה.

רוברט אילטוב: יש לנו ממש אילוצי זמן קשים.

סיגלית נעים: אני אתייחס מאוד בקצרה.

סיגלית נעים: אני הנציגה בישראל של EDF אנרג'י-נובל שהיא חברת האנרגיות המתחדשות של חברת החשמל הצרפתית.

סיגלית נעים: אנחנו מפתחים בארץ למעלה מ-200 מגה-ואט של שדות סולארים.

סיגלית נעים: משלמים כסף לחקלאים.

סיגלית נעים: כולם עם הסכמים עם בעלי קרקעות, מושבים וקיבוצים.

סיגלית נעים: כל הכסף שמגיע כל חודש מצרפת – ולא משום מקלטי מס, שייך לממשלת צרפת - הוא מגיע לספקים ונותני שירותים ישראלים.

סיגלית נעים: עד כה כמה מיליוני יורו.

סיגלית נעים: אנחנו מתכוונים להמשיך ולהשקיע סכומים הרבה יותר גבוהים.

סיגלית נעים: כמובן שרכש הפנלים נעשה בחו"ל, בדיוק כפי שרוכשים פנלים עבור הגגות.

סיגלית נעים: למעט הרכש הזר שנעשה על-ידי כולם ממילא, כל הפיתוח של הפרויקטים נעשה בישראל על-ידי אנשים ישראלים, ותוך העברת כספים ממדינה אחרת לישראל, לחברה ישראלית שמרוויחה כסף בארץ, תרוויח כסף בארץ, ותשלם מסים במדינת ישראל.

סיגלית נעים: חשוב לנו לומר מילה לכיוון משרד האוצר.

סיגלית נעים: אנחנו בהחלט חושבים שבסופו של יום צריך לאזן פה בין חשבון החשמל של הצרכן הסופי, לבין האינטרסים של האנרגיות המתחדשות.

סיגלית נעים: EDF אנרג'י נובל היא חברה שפועלת ב-15 מדינות, עם למעלה מ-4,000 מגה-ואט מותקנים של אנרגיות מתחדשות בכל הטכנולוגיות: רוח, ביו-מאס, הידרו וסולארי.

קריאה: - - -

רוברט אילטוב: אדוני, אני מבקש ממך לצאת החוצה.

קריאה: היא רק לא רוצה לספר שבצרפת נותנים לגגות ולא לקרקעות, ולכן הם באו לישראל, כי אנחנו מדינת עולם שלישי.

סיגלית נעים: ל-EDF-EN, יש מתקן של 70 מגה-ואט על הקרקע בגבראדו שזה לגמרי בצרפת, ועוד מגה-ואטים אחרים.

סיגלית נעים: אני אסיים את הנושא של האוצר שזו הנקודה שלשמה ביקשתי לדבר.

סיגלית נעים: אנחנו בהחלט מאמינים שהדרך היחידה להשיג את יעדי הממשלה היא באמצעות שדות גדולים שמחירם נמוך, ומחירם הולך ויורד.

סיגלית נעים: ככל שישחררו יותר מכסות לשדות גדולים, כך ניתן יהיה גם להשיג את היעד הממשלתי, גם להעסיק את האנשים בארץ.

סיגלית נעים: כל האמירות לגבי הפריפריה וכו', מתקיימות בדיוק אותה מידה בשדות הגדולים, בגגות, ובכל אופציה אחרת.

סיגלית נעים: אבל, עם היתרון הבולט שהמחיר יורד באופן דרמטי - זאת ההתחייבות שלנו.

סיגלית נעים: כך אנחנו פועלים בצרפת, בארצות-הברית, באיטליה, ובספרד, וכך אנחנו מבקשים לפעול בישראל.

סיגלית נעים: מבחינתנו, היה מצוין לו משרדי הממשלה היו מאפשרים יותר מקום ליזמים לבחור את הטכנולוגיה, לו ההקצאה לסולארי היה באה יותר על חשבון הרוח שקשה מאוד לקיים בישראל היום.

סיגלית נעים: יש לנו אלפי מגה-ואטים של רוח, בישראל קשה מאוד להקים תחנות רוח.

סיגלית נעים: וכן, לו היה ניתן להעביר מהרוח לסולארי לשדות שיוכלו להוריד את המחירים, אנחנו היינו מברכים על המגמה הזאת.

רוברט אילטוב: מר דני דנן מנכ"ל חברת אנרפוינט, בבקשה.

רוברט אילטוב: הדובר הבא ליאור ברון מנהל תחום רגולציה סאן

רוברט אילטוב: פאואר.

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: אני דני דנן מנכ"ל אנרפוינט-ישראל.

דני דנון: אנחנו חברה שמעסיקה מעל 25 עובדים, ועוד 20 עובדים בפריפריה.

דני דנון: אני רוצה להשמיע את הקול החקלאי ואת קולם של אלו שנמצאים בפריפריה.

דני דנון: למעשה, אחת ההחלטות הנבזות שכרגע קורות היא שלמעשה מחר בבוקר רוב העובדים בפריפריה הולכים להיות מפוטרים, ורוב החקלאים שעשו כבר הכנות למערכות שלהם ורוב הכספים שמגיעים אליהם.

דני דנון: כרגיל, אפשר לפגוע בפריפריה.

דני דנון: כנראה קל למדינה לבצע את זה כי אין להם מספיק קול כדי להשמיע את צעקתם.

דני דנון: מצד שני, יש לנו הפרה בוטה של הבטחה שלטונית ברורה שהוציאה עשרות יזמים פה שהשקיעו מיליארד וחצי שקלים לפחות בפיתוחים כוללים של כל החברות, ואני אולי אפילו מקטין את זה קצת.

דני דנון: חברות בין-לאומיות ראו הזדמנויות עסקיות ובאו לארץ.

דני דנון: מעסיקים עובדים ישראלים, מפתחים טכנולוגיות, ולמרות שיש הבטחה שלטונית ברורה פתאום מתנערים מאינטרסים כאלה ואחרים.

דני דנון: ההפרה הבוטה של ההבטחה השלטונית הזאת נראית מאוד רע, לדעתי, בעיני עולם, בעיני הסביבה, ובעיני היזמים בארץ.

דני דנון: הדבר השלישי - למעשה, אני בא ואומר שישנו פתרון ברור.

דני דנון: אפשר לחלק היום או אפשר לתת 100 מגה-ואט לכל שנה בתעריפים הולכים ויורדים, כמו כל המדינות המתועשות באירופה.

דני דנון: 100 מגה-ואט ב-2012, 113, 114.

דני דנון: העלות תהיה יחסית שולית.

דני דנון: חובר דוח מדהים על-ידי מר אריאב שהוא בחור משכמו ומעלה.

דני דנון: יש דעות אחרות שמדברות על חשמל הרבה יותר יקר.

דני דנון: יש לנו בארץ כמות אור אדירה, כמות אור שהיא 30% - 35% יותר מאירופה.

דני דנון: אבל, מחליטים לא ללכת לכיוון הסולארי, ולהקצות את זה לכל מיני גורמים אחרים.

דני דנון: זו התחושה של היזמים בארץ, ואני חושב שאני מייצג את תחושת הבטן של הרבה מאוד יזמים שנמצאים פה בחדר, וכאלה שגם לא הגיעו לכאן.

דני דנון: אני חושב שיש לכם הזדמנות לעצור את הטעות המרה שהכנסת הולכת לעשות ביום ראשון הקרוב, ולדאוג לעצור את המכסה כמו שהיא, ולהתייחס לכלל המכסה בצורה מכובדת.

דני דנון: תודה רבה.

רוברט אילטוב: תודה.

רוברט אילטוב: הדובר הבא הוא ליאור ברון, בבקשה.

ליאור ברון: שמי ליאור ברון, ואני מנהל תחום הרגולציה בחברת סאן פאואר.

ליאור ברון: למי שלא מכיר, סאן פאואר היתה מהחלוצות בעולם באנרגיה סולארית.

ליאור ברון: אנחנו פעילים פה בארץ מזה כשלוש שנים, גם כספק ציוד לגגות, וגם בפיתוח פרויקטים עצמאיים שלנו בשדות סולארים, גם מתמודדים במכרז PV אשלים, וגם מנסים לפתח פה בישראל טכנולוגיות של - - -, ולראות שזה יתבצע.

ליאור ברון: הראייה שלנו היא סך הכול מאוזנת.

ליאור ברון: לגבי הדיון שהתקיים פה עד עכשיו – סך הכול המכסות שניתנו פה, זה לא מה שקרה באירופה שלא היתה הגבלה.

ליאור ברון: הכול נעשה פה בצורה מאוד מאוד מאוזנת, ומאוד מאוד מדודה.

ליאור ברון: אני חושב שהמבחן של כולם פה צריך להיות בביצוע.

ליאור ברון: סך הכול יעדי הממשלה מינימאליים – דיברו על 250 מגה-ואט לשנה, ואנחנו מדברים כרגע על קצב יישום של כ-30 מגה-ואט לשנה.

ליאור ברון: ברור שיש פה בהחלט מקום לשיפור.

ליאור ברון: עלו פה כמה טענות על נושא הפריפריה, ואני רוצה להדגיש כמה דברים.

ליאור ברון: שלוש שנים אנחנו כבר מנסים לקדם פרויקטים.

ליאור ברון: נכנסנו פה לפעילות עוד לפני שהיתה החלטת הממשלה הרשמית - אנחנו מוציאים פה סכומים מאוד מאוד נכבדים - ולאחר מכן, כאשר התקבלה החלטת הממשלה שבפירוש ביקשה לפתח את התחום הסולארי.

ליאור ברון: אנחנו בהחלט רואים פה מקום לקדם את זה.

ליאור ברון: לגבי הפריפריה – אני רוצה להזכיר שהממשלה כיוונה לקידום אנרגיות מתחדשות באזור הנגב והערבה.

ליאור ברון: אנחנו מקדמים פרויקטים של שדות סולארים בפריפריה - רק בנגב, בערבה, ביישובי עוטף עזה.

ליאור ברון: אלו פרויקטים שאנחנו מנסים לקדם כבר כמה שנים, ונתקלים לפעמים במדיניות לא עקבית.

ליאור ברון: לגבי הפרויקטים הקרקעיים – אני רוצה להמחיש דבר אחד שנאמר פה בקצרה, אבל אולי לא הובן על-ידי חלק מהאנשים.

ליאור ברון: הפרויקטים הקרקעיים שאנחנו מקדמים הם פרויקטים שהם משותפים לכל היישוב.

ליאור ברון: למשל, ביישוב נבטים שליד באר שבע יש גגות.

ליאור ברון: אבל, הפרויקט שאנחנו מקדמים משותף לכל היישוב.

ליאור ברון: זה שטח משבצת של האגודה שהוא מגיע לכל היישוב.

ליאור ברון: חשוב שיובן שפרויקט כזה הוא עוגן חברתי-כלכלי ליישוב לתקופה של עשרים שנה, לכל אנשי היישוב, גם מי שלפעמים לא יכול להרשות לעצמו על הגג.

ליאור ברון: אני רוצה להגיד שיש שם גגות, ואנחנו לא מתנגדים לזה.

ליאור ברון: יש מאפיינים שונים לפרויקטים האלה שצריך להתחשב בהם.

ליאור ברון: פרויקט סולארי גדול הוא השקעה של מאות מיליוני דולרים.

ליאור ברון: מתוך כך היזם נדרש להעמיד הון עצמי של 20%, ולגייס את כל ה-80% מהבנקים.

ליאור ברון: הוא לא מקבל תמיכה, למעט התעריף.

ליאור ברון: אי-אפשר לקדם פרויקטים כאלו ללא הוודאות הנדרשת.

ליאור ברון: אנחנו חיכינו כמעט שלוש שנים להסדרה.

ליאור ברון: שנה עד שפורסם שימוע, ועוד שנה עד שהתקבלה ההחלטה.

ליאור ברון: התעריפים פה היו מאוד מאוד מאתגרים, וודאי היו נמוכים מההסדרות הקודמות.

ליאור ברון: עצרו אותנו באמצע, אנחנו לא מסוגלים לקדם תכנון.

ליאור ברון: דבר אחרון – אנחנו הרמנו את הדגל יחד עם משרד החקלאות של פרויקטים סולארים, של שדות סולארים, שנקראים פרויקטים אזוריים, כשלמעשה לא מדובר רק ביישוב אחד, אלא הם משותפים למספר יישובים.

ליאור ברון: כל מי שיש בעיניו ראייה של פיתוח הנגב צריך לברך על הדברים האלה.

ליאור ברון: תודה.

קריאה: - - - שהחברה שלכם רשומה במלטה?

לאה ורון: אדוני לא ברשות דיבור.

רוברט אילטוב: הדובר הבא אשר לביא מושב עין יהב.

רוברט אילטוב: הדובר אחריו הוא נועם סגל מהפורום ישראלי לאנרגיה.

לביא: כבוד היושב-ראש, אני אשר לביא מעין יהב בערבה.

לביא: אני לא מהפריפריה, אני מהפריפריה של הפריפריה.

לביא: אני רוצה להדגיש שלא הועלה פה כמעט והוא מאוד חשוב.

לביא: הפאן מייחד אותנו בערבה המרכזית, וזה נושא התעסוקה.

לביא: אנחנו רחוקים ממרכזים עירוניים, מדימונה-באר שבע – 120 ק"מ, מאילת – 140 ק"מ.

לביא: יש לנו בעיה עצומה של תעסוקה.

לביא: רוב התעסוקה שלנו וההכנסות שלנו עד היום נבעו מחקלאות בלבד, ופיתוח נוסף של חקלאות מוגבל, בעיקר בגלל חוסר במים.

לביא: קיימת אצלנו בערבה תופעה מדהימה, בעיניי, שהבנים שלנו שהם דור שני חוזרים לערבה.

לביא: זה דבר שהוא לא ברור מאליו.

לביא: יש לנו קושי עצום לדאוג להם לתעסוקה בגלל המרחקים העצומים.

לביא: חוץ מהחקלאות, פיתחנו את נושא התיירות, צימרים עד כמה שרק אפשר – זה מאוד חלקי.

לביא: הנה, קמה לנו אפשרות של הגגות הסולארית.

לביא: התקשרנו עם חברות, השקענו סכומים ענקיים, ופתאום באמצע בלי התראה עצרו את כל המכסות.

לביא: עשרות משפחות בערבה שכבר קיבלו היתרים לבצע תקועות באמצע, ועוד עשרות משפחות לא יכולות להמשיך בתהליך ברגע שהתחילה העצירה.

לביא: אנחנו חושבים שהבעיה היא מאוד כאובה, ונדמה לנו שוועדת הכלכלה של הכנסת צריכה לתת את הדעת על כך.

לביא: התרשמנו פה מחברי הכנסת שהם בהחלט תומכים בצעד של פתיחת המכסות.

לביא: אנחנו מחזקים את ידיכם כי חייבים לפתוח את המכסות.

לביא: ישר כוח.

רוברט אילטוב: תודה.

רוברט אילטוב: הדובר הבא נועם סגל, בבקשה.

רוברט אילטוב: אחריו – ירון סילש סמנכ"ל פיתוח עסקי שיכון ובינוי.

נועם סגל: צהריים טובים.

נועם סגל: אני נועם סגל מהפורום הישראלי לאנרגיה.

נועם סגל: אני חושב שכל הנוכחים פה בחדר הם בעד אנרגיה סולארית.

נועם סגל: אנחנו וארגוני הסביבה קוראים לאנרגיה סולארית כבר יותר מעשור.

נועם סגל: לא התעוררנו רק בשלוש השנים האחרונות.

נועם סגל: אבל, אני חושב שהשאלה החשובה היא איך עושים את זה.

נועם סגל: לשאלתה של מנהלת הוועדה, הסכום שמדובר היום הוא בין מיליארד ל-4 מיליארד שקלים שציבור צרכני החשמל בישראל עומד לשלם בעשרים השנים הקרובות עבור אנרגיה מתחדשת.

נועם סגל: השאלה היא מהן התועלות למשק?

נועם סגל: אם אנחנו רואים לאן מרבית הכסף הזה הולך, הכסף הזה הולך לסין, והוא הולך למקומות אחרים, והתועלת ארוכת הטווח של המשק הישראלי היא מאוד מאוד נמוכה.

נועם סגל: אנחנו רוצים שהענף הזה יתקדם, אבל צריך לעשות את זה בתבונה.

נועם סגל: למעשה, יש הרבה אמצעי מדיניות שננקטים בעולם.

רוברט אילטוב: איפה הייתם לפני ההחלטה?

רוברט אילטוב: למה לא המלצתם לא לעשות את זה?

רוברט אילטוב: למה גרמתם לאנשים להשקיע כסף?

נועם סגל: ראשית, אני לא הממשלה.

נועם סגל: אני ארגון ציבורי.

נועם סגל: שלחנו לפני - - -

רוברט אילטוב: זה לא משנה.

רוברט אילטוב: הנקודה היא מאוד פשוטה.

רוברט אילטוב: ברגע שיש התחייבות היו צריכים לחשוב על כל ההשלכות, ועל כל הבעיות.

רוברט אילטוב: היום כשאנשים מושקעים בכסף, וגורלם של הרבה מאוד אנשים תלוי בזה, צריך כבר לעשות שיקולים אחרים.

רוברט אילטוב: אם נעשו טעויות אז צריך לבדוק מי עשה את הטעויות, ואיך מתקנים את הטעויות.

רוברט אילטוב: אבל, אי-אפשר לבוא ברגע שהסוס כבר דוהר ולהגיד: רגע, טעינו.

רוברט אילטוב: בואו נהרוג את הסוס כי הוא רץ יותר מידיי מהר.

נועם סגל: אני אענה לך בשני חלקים על זה.

נועם סגל: דבר ראשון – למה לא אמרנו קודם - - -

רוברט אילטוב: אגב, יש אנשים שחולקים עליך לחלוטין.

רוברט אילטוב: אבל, לא חשוב.

נועם סגל: תפקיד הוועדה הוא לשמוע את מכלול הדעות.

נועם סגל: אני רק אומר שאנחנו פנינו לפני כשנה לראש הממשלה במכתב, ופירטנו את סדרי העדיפויות הנכונים לדעתנו.

נועם סגל: היום בשבע אוניברסיטאות במדינת ישראל יש בקושי מרכז מחקר אחד שניזון מתרומות משוויץ.

נועם סגל: 4 מיליארד השקלים האלה, או מיליארד השקלים לא מגיע לפיתוח ארוך טווח של האינטרס הישראלי.

נועם סגל: בנוגע לשאלתך – אם תפתח את העיתונים, כבר בקיץ שעבר הענף התלונן על המחסור במכסות, והוסיפו עוד מכסות.

נועם סגל: עכשיו מבקשים עוד מכסות – יוסיפו עוד מכסות.

נועם סגל: ההנחה של המדיניות היא שבסופו של דבר השוק יחזיק את הענף, שמחירי החשמל יחזיקו את הענף.

נועם סגל: אם הדבר הזה לא עובד צריך למצוא מנגנון אחר, ולא להבטיח ליזמים דברים, ולא לצפות שהשוק יקיים את עצמו כשבפועל אנחנו רואים שבספרד ובמדינות אחרות שהדברים האלה לא קורים.

נועם סגל: לסיום, אני חושב שכדאי שהוועדה תקיים דיון יותר רחב בשאלות של מדיניות, ולא להתמקד כל פעם בהחלטה ביום ראשון כי ליזמים מגיעה ודאות.

נועם סגל: אבל, גם לאזרחי מדינת ישראל.

רוברט אילטוב: אתה עוד לא יודע במה הוועדה תתמקד.

נועם סגל: אני מציע לוועדה.

נועם סגל: אנחנו כבר העברנו לוועדה רשימה של נושאים, ואנחנו מציעים לוועדה לדון לרוחב בדברים האלה.

נועם סגל: תודה רבה.

רוברט אילטוב: תודה.

רוברט אילטוב: ירון סילש, בבקשה.

ירון סילש: שמי ירון סילש, אני סמנכ"ל הפיתוח העסקי של שיכון ובינוי אנרגיה מתחדשת.

ירון סילש: קודם כל, אני רוצה להודות לכם על ההזדמנות לדבר בפניכם.

ירון סילש: שיכון ובינוי בונה את המדינה הזאת כבר מ-1924.

ירון סילש: אנחנו עושים גם PV, ואנחנו גם עושים תרמו-סולאר, ואנחנו נעשה גם רוח.

ירון סילש: אני מסכים עם רוב הדברים שנאמרו כאן עד עכשיו.

ירון סילש: אנחנו חושבים שצריך להיות תמהיל נכון של הטכנולוגיות, והיעדים צריכים להיקבע לטווח ארוך.

ירון סילש: קשה לנו עם ההחלטה שמדברת על 2013- 2014, ולא קובעת מדיניות עד 2020 כפי שהיה קיים.

רוברט אילטוב: החוק שלי קובע.

ירון סילש: אנחנו חושבים שצריך לחבר בין שני המשאבים שיש לנו פה הכי הרבה מהם.

ירון סילש: זה השמש והמוח הישראלי.

ירון סילש: הואיל ודיברו פה הרבה על PV, ואנחנו עושים גם PV, אז תרשו לי לחרוג מה-PV, ולדבר על התרמו-סולארי.

ירון סילש: התרמו סולאר הוא המקום שאנחנו משלבים מוח ישראלי ושמש.

ירון סילש: נאמר פה קודם שסולל - היא חברה מצוינת, אגב - הם היחידים עם הטכנולוגיה התרמו-סולארית בארץ.

ירון סילש: זה לא נכון.

ירון סילש: בימים אלה אנחנו מפתחים את הטכנולוגיה שלנו.

ירון סילש: היא תהיה מאוד בקרוב.

ירון סילש: אנחנו מפתחים פרויקט נוסף על בסיס הטכנולוגיה שלנו בארץ.

ירון סילש: יש פה קצת אי-ודאות בנושא הזה.

ירון סילש: אנחנו מפתחים טכנולוגיה תרמו-סולארית שלנו, ואנחנו חושבים שזה הכיוון.

ירון סילש: הטכנולוגיה צריכה להיות ישראלית.

ירון סילש: אנחנו נקים פה, ונעשה פה גם את הרכש המקומי, גם טכנולוגיה מקומית, ואנחנו נייצא את זה הלאה.

ירון סילש: אף אחד מאיתנו לא אוהב סובסידיה, ובוודאי לא אודי שאני מאמין שהוא שומר באמונה שלמה על האינטרס הציבורי, וכל הכבוד לו.

ירון סילש: אני חושב שהם טועים בניתוח שלהם של העלויות.

ירון סילש: אבל, בגדול, התום לב שבו הם עושים את זה מקובל עליי.

ירון סילש: אנחנו רוצים לפתח פה, שהסובסידיה תגיע חזרה לפה ותישאר פה.

ירון סילש: לצערי, הדרך לעשות את זה היא לא ב-PV, אלא יותר בתרמו-סולארי.

ירון סילש: היעד צריך להיות 1,000 מגה-ואט תרמו-סולארי עד שנת 2020, ועל ידי כך אנחנו נייצר תעשייה מקומית.

ירון סילש: בתרמו-סולאר אנחנו מדברים על תחנת כוח שבה תהיה תעסוקה לעשרות עובדים בפריפריה.

ירון סילש: אגב, הרבה יותר עובדים מאלה שיעבדו בתפעול ה-PV.

ירון סילש: אנחנו מדברים על תחנה שתתרום גם למנהל המערכת הרבה יותר מכל תחנת PV, וגם לתעשייה המקומית ולשגשוג האזורי.

ירון סילש: "ירדו" פה קצת הרבה על רשות החשמל, ועל מינהל מקרקעי ישראל.

ירון סילש: מבחינתנו, רשות החשמל - אמנון ומשה שטרית, הם עושים עבודה.

ירון סילש: יש להם את הקשיים שלהם, וגם - - -

רוברט אילטוב: תודה, תודה.

רוברט אילטוב: תיכף הוא יצטרך לציין את כולם.

רוברט אילטוב: כל אחד כבודו במקומו מונח.

רוברט אילטוב: זאב פרץ, בבקשה.

רוברט אילטוב: אני מבקש בלי מחמאות ובלי מחיאות כפיים.

רוברט אילטוב: אין לנו זמן.

זאב פרץ: שמי זאב פרץ מנכ"ל שחר אנרגיה.

זאב פרץ: אנחנו קבוצה של חברות שעוסקות בתחום הזה.

זאב פרץ: בדרך כלל, גם בהקמה של המערכות, וגם בהשקעה.

זאב פרץ: בשנה האחרונה העתקנו חלק מהפעילות שלנו לחו"ל, כמו חלק גדול מהחברות.

זאב פרץ: אני רוצה לציין שני דברים, ולבקש בקשה מהוועדה.

זאב פרץ: ראשית, על-פי תמ"א 10 האחרונה שאושרה אחרי הרבה חבלי לידה, מאות חקלאים השקיעו אלפי שקלים כל אחד על מנת שהם יכולים להגיע למצב שהם יכולים להקים מערכת.

זאב פרץ: היום הם לא יכולים להקים מערכת - זו עובדה - כי אין להם מכסה.

זאב פרץ: כנראה שהם יפסידו כספים.

זאב פרץ: החברות הסולאריות - הם רק קבלני הביצוע שלהם, והחקלאים הם אלו שיפסידו בעסק הזה.

זאב פרץ: דבר נוסף, עובדה קטנה.

זאב פרץ: אודי היקר, בגרמניה התחייבו שעד 2050 יגיעו ל-100% אנרגיה סולארית.

זאב פרץ: יכול להיות שהשמש שלהם יותר טובה.

זאב פרץ: זה דבר שפורסם.

רוברט אילטוב: יש להם מוח גרמני.

זאב פרץ: כנראה.

זאב פרץ: הם מתכוונים לזה, והם גם יעשו את זה.

זאב פרץ: לגבי התמהיל של החלוקה של סוג המוצרים – אנחנו לא חולקים על הנושא של התעריף והעלות המסובסדת.

זאב פרץ: אנחנו יודעים - כמו כל דבר שהוא עולה למדינה.

זאב פרץ: ולכן, אנחנו מציעים להתמודד.

זאב פרץ: אני חבר בוועד של מטה המאבק לאנרגיה הסולארית.

זאב פרץ: חברים בו 27 חברות מתוך כל הארגון שקיים בנוסף.

זאב פרץ: רוב החברות שלנו סבורות שאנחנו מסוגלים להתמודד עם התעריפים של הקרקעות – אודי, תקשיב טוב – רק אל תיתנו לזרים את ההקצאה.

זאב פרץ: ישיבת הממשלה ביום ראשון קובעת - 400 מגה מתוך ה-500 הולכות לקרקעות.

זאב פרץ: יש כל מיני סיפורים של הבטחנו.

זאב פרץ: אין הבטחנו, זו מדינת ישראל.

זאב פרץ: הסבסוד צריך להגיע לאלפי החקלאים ולמאות החברות שמתעסקות בזה.

זאב פרץ: אין סיבה שזה יהיה נניח בחברה הצרפתית שעכשיו היא טוענת שהיא תשקיע אולי בישראל.

זאב פרץ: תשקיעו באותם אלפי חקלאים.

זאב פרץ: תקצצו בחצי את ה-400 מגה שאמורים ללכת לקרקעות.

זאב פרץ: אנחנו לא מבינים מדוע.

זאב פרץ: אבל, אם ישנה התחייבות כזאת שהאוצר או מי מטעמו החליט לתת ולהקצות דווקא לקרקעות שזה דבר אבסורדי – אנחנו אומרים לכם בשם החברות הסולאריות, אנחנו יודעים להתמודד בתעריפים של הקרקעות, ובלבד שתיתנו לנו תעריפים דומים.

זאב פרץ: מה זה אומר?

זאב פרץ: שאנחנו נתחייב היום, וכמו הקרקעות נעשה בעוד שנה-שנתיים.

זאב פרץ: אל תתנו לנו שישה חודשים, צריך להקצות זמן של שנה.

זאב פרץ: מחירי ה-PV יורדים, אנחנו נעמוד בזה.

זאב פרץ: אנחנו קוראים לוועדה לעצור את החלטת הממשלה עם התמהיל המוצע ביום ראשון.

זאב פרץ: מטעים אתכם.

זאב פרץ: עם כל הכבוד למר נתנאל היקר, אני ראיתי את הטיוטא.

זאב פרץ: מדובר על 60 ב-2013 בלבד לגגות מתוך ה-500.

זאב פרץ: תנו 300 לגגות, אנחנו נביא את התעריפים.

זאב פרץ: תנו לנו את השנה, אנחנו נקים אותם.

זאב פרץ: תנו תעריף יורד.

זאב פרץ: יש את רשות החשמל ושהיא תעשה תחשיב.

זאב פרץ: אנחנו נתמודד איתו עם מחיר ההולכה וכל הדברים מסביב.

זאב פרץ: לגבי הדובר החדש – אני לא יודע נציג של מיהו.

זאב פרץ: אבל, אם הוא נציג הנפט, הגז, או משהו אחר, הטענה שלו נכונה.

זאב פרץ: העולם עובר לאנרגיה סולארית.

זאב פרץ: צריך להתמודד עם זה.

זאב פרץ: אנחנו שם.

רוברט אילטוב: זוהר, בבקשה.

זוהר ארבל: שלום לכולם, שמי זוהר.

זוהר ארבל: אני לא סמנכ"ל פיתוח, אני לא מנכ"ל חברה, אני לא יזם, אני זוהר ארבל.

זוהר ארבל: אני עובד בחברה ולא משנה מה שמה.

זוהר ארבל: כולם פה מדברים יפה.

זוהר ארבל: אודי הוא איש יקר, וכולם אנשים יקרים.

זוהר ארבל: אבל, אתם שוכחים את אלפי בתי האב שעובדים בתעשייה הזאת.

זוהר ארבל: אני פה בשבילם.

זוהר ארבל: אתם מדברים על מכסות, גגות, רעפים – זה לא משנה.

זוהר ארבל: יש פה אלפי קבלני משנה, אלפי עובדים, סוכנים, מהנדסים, הנדסאים, ולא משנה באיזה חברה, ואף אחד לא מדבר.

זוהר ארבל: אודי, אתה בחור שיודע חשבון ויודע טוב מאוד כלכלה.

זוהר ארבל: אל תשכח את בתי האב האלה.

זוהר ארבל: האנשים האלה רבים על הלחם של הבית שלהם.

זוהר ארבל: הם לא רבים על החופשה ביוון, או על הסקי בשוויץ.

זוהר ארבל: הם רבים על הפרנסה בבית.

זוהר ארבל: אף אחד מבעלי החברות שנמצאים פה לא מעניין אותי.

זוהר ארבל: אותי מעניין להביא את הלחם בכבוד הביתה בסוף החודש לכולנו.

זוהר ארבל: תודה רבה.

רוברט אילטוב: תודה רבה, הבהרת את הנקודה.

רוברט אילטוב: נציגת אדם טבע ודין, בבקשה.

רוברט אילטוב: אני מצטער מאוד, אני לא אוכל לתת יותר זכות דיבור.

רוברט אילטוב: יש לי פה עוד רשימה של יותר מעשרים איש.

דנה טבצנ'יק: תודה, אדוני היושב-ראש.

דנה טבצנ'יק: אני דנה טבנצ'יק עו"ד באדם טבע ודין.

דנה טבצנ'יק: אנחנו תומכים בפיתוח האנרגיות המתחדשות מכל הסוגים, כולל האנרגיות הסולאריות.

דנה טבצנ'יק: החלטת הממשלה התקבלה אחרי שהוצגו בפני הממשלה כל העמדות הרלוונטיות של כל הרשויות, כולל עמדת משרד האוצר.

דנה טבצנ'יק: ההחלטה היא ברורה – 10% עד 2020, וצריך ליישם אותה.

דנה טבצנ'יק: צריך לרוץ קדימה, ובמקביל לריצה קדימה לבסס תוכנית לאומית שקובעת את המכסות, את התעריפים הנכונים, שנותנת תמריצים לפנלים על גגות, בעיקר בגלל שאנחנו מדינה עם שטחים צפופים, עם מעט מאוד שטחים פתוחים.

דנה טבצנ'יק: ביחד כמובן ובמכלול כולל עם תחנות כוח קרקעיות, וחשמל מתחדש מסוגים אחרים.

דנה טבצנ'יק: ישנה חשיבות רבה בפיתוח אנרגיות מתחדשות, ואני אומר זאת בקצרה.

דנה טבצנ'יק: זיהום אוויר קשור קשר ישיר לייצור החשמל כפי שהוא נעשה כיום, בין אם בפחם ובין אם בגז.

דנה טבצנ'יק: תגליות הגז הן דבר חשוב.

דנה טבצנ'יק: אבל, זה לא מחליף את האנרגיות המתחדשות.

דנה טבצנ'יק: אנרגיות מתחדשות הן חשובות גם כדי למנוע מונופול מסוים שנעשה כרגע במשק האנרגיה בגז, וגם בגלל שהן פשוט בריאות יותר.

דנה טבצנ'יק: התועלות הציבוריות והתחלואה שתימנע על-ידי פיתוח המשק הסולארי, צריכות להיכלל באומדן הכלכלי כשלוקחים בחשבון את התעריפים.

דנה טבצנ'יק: ויתרתי על רוב הטיעונים.

דנה טבצנ'יק: אבל, הדבר האחרון שאציין הוא שנכון להיום הביקוש הולך וגדל, וחייב לנהל אותו, ולא צריך לתת לו לרוץ קדימה.

דנה טבצנ'יק: אחת מהדרכים היא גם לנהל את משק האנרגיות המתחדשות על-ידי קביעת תוכנית לאומית ביחד תוכנית אב למשק האנרגיה.

דנה טבצנ'יק: תודה.

רוברט אילטוב: תודה רבה.

רוברט אילטוב: נציג המשרד להגנת הסביבה, בבקשה.

חוני קבלו: שמי חוני קבלו ואני מאגף הכלכלה במשרד להגנת הסביבה.

חוני קבלו: מפאת קוצר הזמן אני רוצה להתייחס רק לשתי נקודות שהועלו פה במהלך הדיון.

חוני קבלו: נקודה ראשונה היא נושא של עלויות ותועלות מאנרגיות מתחדשות.

חוני קבלו: כאמור, אפשר להיכנס לחישובים הפרטניים – ולא נעשה את זה כאן כמובן - ביחס למה ערך פרמיית זיהום האוויר שנמנעת ומה שוויה, מה ערך עלות הנמנעת לחברת החשמל, וכו' וכו'.

חוני קבלו: מה שצריך להוסיף לתחשיבים האלה – ואני פונה פה למשרד האוצר, זה לא הופיע בניתוחים שלהם – הוא באמת כל סוגיית התרומה לתעסוקה בפריפריה, ופיתוח התעשייה.

חוני קבלו: ברגע שהדבר הזה יהיה מוסכם ובהתייחס לעובדה שיתר ההיבטים ניתנים לגישור בסופו של דבר, נוכל להגיע לתעריף אחד שמשקף את התועלות מייצור אנרגיה מתחדשת.

חוני קבלו: זה מביא אותי לנקודה השנייה - איך להגיע אליו.

חוני קבלו: אנחנו פה מדברים על מכסות ומכסות.

חוני קבלו: יצרנו פה שיח מכסות במקום שיח תעריפים.

חוני קבלו: יש פה כל-כך הרבה חברות.

חוני קבלו: אנחנו כל הזמן מדברים על מכסות כאשר למעשה את התחרות הגדולה שיש בין החברות הללו אנחנו לא מצליחים לנצל כי התעריף הוא אחיד, והמכסה היא קבועה.

חוני קבלו: מדברים פה מהפרספקטיבה הכלכלית שצריכה להנחות את משרד האוצר.

חוני קבלו: במקום שתהיה איזושהי תועלת למשק מהתחרותיות הזאת - - -

רוברט אילטוב: האם אתם מדברים?

חוני קבלו: בוודאי.

חוני קבלו: במקום שיהיה לנו מתווה מדורג של תעריפים פוחתים תוך ניצול ירידת מחירי הפנלים העולמי, ובסופו של דבר נגיע לאותו תעריף תועלות שעליו דיברנו שזו הדרך הנכונה לנהוג, אנחנו מדברים פה על מגה-ואט אחד יותר או מגה-ואט אחד פחות, ועושים פה סחר-מכר להעביר 40 מגה לפה ו-60 מגה לשם.

חוני קבלו: כל זה במקום להכין תוכנית אחת פשוטה וברורה.

רוברט אילטוב: מסתבר שהסחר-מכר הזה הוא נקודה מאוד חשובה.

רוברט אילטוב: זה אחד הדברים שבאמת משפיעים על השוק.

רוברט אילטוב: יכולה להיות פה תחרות אמיתית – אתה צודק.

רוברט אילטוב: אין מה לעשות, הוויכוח הגדול הוא במכסות הקטנות האלה של 40, 50 מגה, האם אנחנו מוסיפים לשם, האם הממשלה מוכנה להוסיף?

רוברט אילטוב: זה הקיום של אותן חברות, ושל אותן אלפי משפחות שיש להם פה פרספקטיבה למצוא את הפרנסה שלהן שעליהן אנחנו מדברים, וגם לפתור את בעיות איכות הסביבה.

רוברט אילטוב: אני מודה לך.

רוברט אילטוב: אודי, בבקשה.

אודי אדירי: אני אתייחס לכמה דברים.

אודי אדירי: הממשלה, וזה לא משרד האוצר, זה מינהל התכנון נתן עדיפות ברורה ומוחלטת לפריפריה בכל מה שנוגע למתקנים קרקעיים.

אודי אדירי: מתקנים קרקעיים ממשיים ניתן להקים רק בפריפריה באזורים שקבע מינהל התכנון, והתעדוף לפריפריה פה הוא כמעט מוחלט.

אודי אדירי: גגות אפשר להקים בכל מקום.

אודי אדירי: אני מכיר את הנתונים, והנתונים הם נכונים, שגם רוב הגגות קמים בפריפריה.

אודי אדירי: לגבי זה שהגגות נגמרים והפרנסה וכן הלאה – אני לא מקל ראש בזה, וכל דבר צריך ללמוד לעומק.

אודי אדירי: אבל, נציין רק עובדה אחת.

אודי אדירי: עד היום הוקמו במדינת ישראל כ-120 מגה-ואט גגות.

אודי אדירי: כרגע, קודם כל, יש מכסה של 300 מגה-ואט של מתקנים בינוניים שלפחות מהבקשות שאנחנו מקבלים מרשות החשמל אנחנו למדים שחלקה הגדול, או חלק גדול ממנה, אם לא רובה, יהיה בגגות.

אודי אדירי: זאת אומרת, אף אחד לא מדבר על עצירת הענף.

אודי אדירי: נכון, לא מדובר על הרחבה שלו.

אודי אדירי: אני לא חושב שמדובר על עצירה ובלימה.

אודי אדירי: יש כאלה שאומרים לי שיש גגות קטנים ובינוניים, זה לא אותם עובדים.

אודי אדירי: כל דבר אפשר ללמוד לעומק, אבל אני בספק לגבי הנקודה הזאת.

אודי אדירי: נשאלנו אם יש התחייבות של האוצר כלפי מישהו, אין שום התחייבות.

אודי אדירי: מה שיש זה החלטת הממשלה.

אודי אדירי: האוצר לא התחייב מעולם לשום בעל שדות.

זאב פרץ: - - -תעדוף גגות.

מר אלוש: הנושא של יותר מ-15%, איפה זה?

מר אלוש: אנחנו ביקשנו אותו.

אודי אדירי: ביקשת אותו, אתה יכול לקבל.

אודי אדירי: דנה ביקשה שבוע שעבר וקיבלה.

אודי אדירי: כל מי שמבקש מקבל.

אודי אדירי: תבקש – תקבל.

אודי אדירי: יש פה רבים באולם הזה שקיבלו אותו.

אודי אדירי: אמרתי – אין התחייבות.

אודי אדירי: לאוצר פה אין אידיאולוגיה.

אודי אדירי: התעדוף הספציפי איזה טכנולוגיה יותר טובה למשק החשמל זה הרבה יותר בתחום אחריות של משרד התשתיות.

אודי אדירי: אם התעריף הוא זהה אנחנו לא רואים שום פסול בגגות לעומת מתקנים גדולים.

קריאה: - - -

לאה ורון: אדוני לא ברשות דיבור, וזה לא דיאלוג.

רוברט אילטוב: חברים, אנחנו לא בדיאלוג.

רוברט אילטוב: זה ועדת כנסת.

רוברט אילטוב: לגבי מה שהעלה פה כאן נציג הגנת הסביבה – אני חושב שהוא חידד את מה שאמרתי קודם.

רוברט אילטוב: אין ויכוח על העלות בתעריף החשמל.

רוברט אילטוב: כן, יש ויכוחים לא מאוד גדולים.

רוברט אילטוב: אבל, יש ויכוחים על התועלות, איך מודדים אותן, כמה שווה התועלת לפריפריה.

רוברט אילטוב: נכון שבדברים האלה אין עוד הסכמות.

רוברט אילטוב: אבל, אין מחלוקת על העלות בתעריף החשמל.

רוברט אילטוב: את זה הציבור ישלם בחשמל.

רוברט אילטוב: יכול להיות שיש לזה תועלות שאנחנו אולי לא מכמתים אותן מספיק טוב.

רוברט אילטוב: אנחנו סבורים שכן, הגנת הסביבה סבורים שלא, והוויכוח הוא לגיטימי.

רוברט אילטוב: אבל, אני לא חושב שיש מחלוקת על העלויות.

רוברט אילטוב: שאלו פה על עלות משקית של כל 100 מגה-ואט – אמרתי, עלות של 100 מגה-ואט, תלוי בתעריפים, היא למעלה מ-100 מיליון שקל בשנה לצרכני החשמל.

רוברט אילטוב: אנחנו הרבה צרכנים, ואפשר לראות איך זה מתחלק.

רוברט אילטוב: אבל, זאת העלות.

קריאה: אודי, מה לוח הזמנים להפשרה?

לאה ורון: לא, לא.

לאה ורון: זה לא שאלות ותשובות.

לאה ורון: תסלח לי.

קריאה: הוא גם חבר מליאה, הוא לא רק נציג אוצר.

קריאה: מה לוח הזמנים להפשרה?

אודי אדירי: קודם כל, אני חושב ששמעת כאן שיש מחלוקות לגבי ההצעה ביום ראשון.

אודי אדירי: אם ההצעה תעלה בממשלה ביום ראשון ותאושר, אני מניח שהרשות כמו שאני מכיר את הרשות, מייד לאחר מכן תטפל בהסדרה של ההקפאה, אין לי ספק.

אודי אדירי: הרשות מאוד רוצה לקדם את זה.

אודי אדירי: אם זה יתעכב בממשלה זה יכול לגרור עיכובים.

אודי אדירי: שמענו כאן דעות לכאן ולכאן.

אודי אדירי: רבים ביקשו לעצור את ההחלטה.

אודי אדירי: אבל, ברגע שההחלטה תאושר בממשלה אני בטוח שהרשות תעשה את המיטב.

תמיר קפלינסקי: האם משרד האוצר עשה בדיקה על התועלות למשק בין הגגות לבין הקרקעות לפני שהוא מעלה ביום ראשון לדיון?

תמיר קפלינסקי: ביום ראשון יוצאים מיליארדים להחלטה שהיא אל-חזור.

תמיר קפלינסקי: - - -

לאה ורון: זה הרי לא שאלה, זו הצהרה.

קריאות: - - -

רוברט אילטוב: חברים, אם תוך שלוש שניות לא יהיה פה שקט, אני נועל את הישיבה בלי החלטה.

רוברט אילטוב: אני מבקש לשמור על הסדר.

רוברט אילטוב: אתם פה יותר ממאה איש, לא עשרים-שלושים איש.

רוברט אילטוב: לכן, זה בלתי אפשרי לנהל את הדבר הזה.

רוברט אילטוב: אנחנו רוצים לנצח, אנחנו לא רוצים להתווכח.

רוברט אילטוב: אם אתם רוצים להתווכח – בואו נתווכח ונסיים את הסיפור.

רוברט אילטוב: קודם כל, תודה על הדברים.

רוברט אילטוב: יש לנו פה בהחלטות הוועדה הרבה מאוד בקשות למשרדי הממשלה, ואני רוצה להקריא: בתום הדיון ולאחר ששמענו את נציגי הממשלה ונציגי החברות הפועלות בתחום האנרגיה הסולארית שעל-פי החלטה - - -

לאה ורון: על-פי ההחלטה לאקדמיה ללשון עברית, הם מציעים לקרוא לאנרגיה סולארית, אנרגית שמש או אנרגיה שמשית.

לאה ורון: זוהי הערת אגב, וסליחה.

רוברט אילטוב: הם הציעו לנו, ואנחנו נשקול את הדבר הזה.

רוברט אילטוב: קודם כל, אני רואה בחומרה רבה את העובדה שראשי המשרדים האמונים על הנושא לא הגיעו לדיון החשוב הזה, והסתפקו בשליחת נציגים שהם מקצועיים ונחמדים.

רוברט אילטוב: עם זאת, נושא אנרגיות מתחדשות הוא נושא בעל חשיבות לאומית, ולכן ראוי היה שבכירי המשרדים והגופים שעוסקים בכך יגיעו.

רוברט אילטוב: ההבטחה השלטונית שעליה דיברנו פה היא הבטחה חשובה, ואם נעשו טעויות צריך לתקן את הטעויות תוך כדי.

רוברט אילטוב: אבל, לא להפר את ההבטחה בשום פנים ואופן.

רוברט אילטוב: אנחנו מדינה מתוקנת, אנחנו רוצים להיות מדינה מתוקנת.

רוברט אילטוב: ברגע שיש החלטה והבטחה שלטונית – זה טוב לוודאות העסקית של המשקיעים.

רוברט אילטוב: זה מעביר מסר למשקיעים.

רוברט אילטוב: אנחנו חייבים לעמוד מאחורי החלטות שלטוניות.

רוברט אילטוב: ולכן, אני לא רק מבקש, אני דורש להפשיר את ההקפאה שישנה, ולהמשיך בנושא אנרגיות מתחדשות כמה שיותר מהר.

רוברט אילטוב: ועדת הכלכלה מבקשת ממנכ"ל משרד ראש הממשלה לכנס את ועדת המנכ"לים במשרדים שקשורים לתחום האנרגיה המתחדשת, אשר תגיש לאישור ממשלה לאחר בחינת הצרכים תוך שלושה חודשים המלצות למדיניות כוללת למשק האנרגיה המתחדשת עד שנת 2020, תוך בחינת עלויות ותועלות למשק הישראלי.

רוברט אילטוב: הנושא השלישי, ועדת הכלכלה ממליצה לממשלה לקיים דיון נוסף לזה שיבוא ביום ראשון.

רוברט אילטוב: אני מבין שיש עדיין דברים שלא הגעתם בהם להסכמה, וכנראה שגם לא תגיעו.

רוברט אילטוב: ההמלצה היא שיהיה דיון בממשלה על מנת לקדם שורה של החלטות בתחום האנרגיה המתחדשת, בחינה מחודשת של עלות הייצור, ושל המחירים המובטחים ליזמים לאנרגיה מתחדשת.

רוברט אילטוב: הוועדה ממליצה לרשות לשירותים ציבוריים חשמל להקים ועדת משנה להאצת תהליכים לאישור רישיונות חשמל.

רוברט אילטוב: לא ייתכן שהאישורים לוקחים כל-כך זמן.

רוברט אילטוב: אם יש צורך בתוספת כוח-אדם, צריך למצוא את הפתרונות.

רוברט אילטוב: ואם יש בעיה בירוקרטית זו או אחרת אז צריך למצוא את הפתרון, ובאופן דחוף.

רוברט אילטוב: ואם יש צורך בשירותיה של ועדת הכלכלה או בחברי כנסת להזזת הנושאים האלה, אנחנו לרשותכם.

רוברט אילטוב: לא ייתכן שנושא חשוב זה לא יטופל כראוי.

רוברט אילטוב: לא יכול להיות שאתם במשך תקופה ארוכה תתנו ממש מעט אישורים.

רוברט אילטוב: יש יותר מאלף בקשות, ואנחנו עומדים על קצב של כעשר בקשות בחודש.

רוברט אילטוב: זה מעט מידיי.

רוברט אילטוב: זה שנה של המתנה, וזה הרבה מאוד בירוקרטיה.

רוברט אילטוב: לכן, צריך למצוא פתרון לצוואר הבקבוק במהירות האפשרית.

רוברט אילטוב: כמובן שאנחנו רוצים מכם גם את נושא ההסדרה למתקנים גדולים וגם לכל הפתרונות האחרים – למצוא את השיטות המהירות והיעילות להסדרה ולאישור הנושא.

רוברט אילטוב: אנחנו מבקשים מכם גם לפרסם בתוך זמן קצר שימוע ציבורי המזמין את הציבור לפרט מה הן עלויות ייצור החשמל בטכנולוגיה הפוטו-וולטאית בהסדרות שונות.

קריאה: האם אתה יכול להגדיר מהו "זמן קצר"?

קריאה: חודש, חודשיים, שלוש?

רוברט אילטוב: זמן קצר זה זמן קצר.

רוברט אילטוב: זה בין שלושה חודשים לחצי שנה.

רוברט אילטוב: אני תמיד נוטה לזמנים יותר קצרים.

רוברט אילטוב: אבל, זה צריך להיות זמן סביר כי אנחנו עדיין מדברים על מערכות מורכבות, בירוקראטיות, וחשוב לתת להם את הזמן על מנת שלא יעשו טעויות, ואחר כך לא יקפיאו מחדש את כל התהליך שאנחנו עדים לו.

רוברט אילטוב: ועדת הכלכלה תשקול להקים ועדת משנה לנושא כדי שאנחנו באמת נפקח ונבדוק את הנושאים, את ההתקדמות שלהם, ואת פתרון הבעיה.

רוברט אילטוב: ועדת הכלכלה תקדם בדחיפות הצעות חוק בנושא אנרגיה מתחדשת, ככל שמליאת הכנסת תעביר אליה.

רוברט אילטוב: בכך אנחנו מסיימים את הדיון בוועדה.

רוברט אילטוב: אני מודה לכולם, תודה רבה.