ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 539, 2011-06-14 10:20

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים ישיבה שניה היום של ועדת הכלכלה.

כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום סקירת שר התיירות על פעילות המשרד בשנים 2011-2010.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא סוד שמשרד התיירות מוביל צמיחה באמת מדהימה.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא רק בכותרת במצגת, אנחנו רואים את זה וקוראים על זה.

כרמל שאמה-הכהן: תחום התיירות נהנה ביקושי שיא, גם של תיירות חוץ וגם של תיירות פנים.

כרמל שאמה-הכהן: המדינה מתחילה להרגיש את הפירות הכלכליים של התהליך הזה.

כרמל שאמה-הכהן: סוגיה נוספת שמטפל בה משרד התיירות היא סוגיה שהיא לא רק תיירותית, היא גם סביבתית והיא חשובה ביותר, וזה בנושא של ים המלח, של ההחלטה של כבוד השר לפתרון למפלס המים העולה.

כרמל שאמה-הכהן: אלה דברים שחברי הכנסת ישמחו לשמוע מכם לגבי הצעדים שאתם מתכננים להמשך, הרי הצמיחה לא מובטחת לעתיד אם לא תמשיכו לשמר אותה, בטח צמיחת שיא כזו ונתוני שיא כאלה הם לא מובנים מאליהם.

כרמל שאמה-הכהן: אז נשמח לשמוע כמובן על ההישגים, נשמח לשמוע על תוכניות ההמשך וממש בתמצית לקבל הסבר ראשוני – נעשה על זה ישיבה מיוחדת ונפרדת - על העניין של ים המלח.

כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, כבוד השר.

סטס מיסז'ניקוב: בוקר טוב, אדוני היושב ראש, אורחים נכבדים, חבר הכנסת מילר, יושב ראש ועדת החינוך ובן-אדם שמבין את הפוטנציאל שטמון בתיירות כי הפסיק את עיסוקיו החיוניים והגיע לפה כדי לשמוע ולהשתתף בדיון, וזה חשוב.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להגיד לכם שתיירות זה מנוע צמיחה של מדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: למרות שהתל"ג שלנו מקבל תרומה של 3% בלבד מהתיירות, והשוואה ליוון, סין, מצרים ומדינות אחרות זה מעט, אבל זה תחום שמתפתח הכי מהר, בצורה הבולטת ביותר.

סטס מיסז'ניקוב: כמו שהגדיר סטנלי פישר, בשנת 2010 תחום התיירות היה מנוע הצמיחה הכלכלי העיקרי במשק.

סטס מיסז'ניקוב: אם אמרתי שהתל"ג שלנו מקבל תרומה של 3% בסך כול, מסך כל המועסקים החדשים במשק בשנת 2010, שזה פחות או יותר 100,000 מועסקים חדשים במשק, התיירות תרמה 16%.

סטס מיסז'ניקוב: אלה מספרים מדהימים.

כרמל שאמה-הכהן: זה פי חמישה מהפרופורציה.

סטס מיסז'ניקוב: בדיוק.

סטס מיסז'ניקוב: תיכף נגיע גם למספרים, שתראו עד כמה התרומה השולית בגידול בתיירות מתבטאת בהכנסות למשק, במועסקים במשק, בתדמית של מדינת ישראל, בעסקים קטנים ובינוניים בפריפריה וכך האלה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מודדים את ההישגים של המשרד שלנו במונחים של תרומה לתוצר הלאומי, תרומה למאזן התשלומים, הגדלת היקף ההשקעות בענף התיירות, תרומה לתעסוקה במשק, ולא פחות חשוב ואולי אפילו צריך להתחיל בזה – ההישגים של המשרד באים לידי ביטוי בשיפור התדמית של מדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: כי כל תייר מרוצה שיוצא מגבולות מדינת ישראל, ולפי הסקר שלנו 96% יוצאים מרוצים, הופך להיות שגריר של רצון טוב במדינת המוצא שלו כלפי מדינת ישראל, ואנחנו לא משופעים בשגרירים טובים ובתדמית טובה.

סטס מיסז'ניקוב: תמונת מצב תיירות 2010 – שנת 2010 הייתה שנת שיא בכל תולדות מדינת ישראל, הגיעו כ-3.5 מיליון תיירים, שזה 26% יותר משנת 2009, אבל אנחנו מודדים את עצמנו במונחים של 2008, שהייתה שנת השיא הקודמת.

סטס מיסז'ניקוב: הגיעו 14% יותר משנת השיא 2008.

סטס מיסז'ניקוב: מה נתנה לנו אותה דלתה של חצי מיליון תיירים נוספים שהצלחנו להביא ב-2010?

סטס מיסז'ניקוב: הכנסות תעשייה לתיירות – סך הכול 33 מיליארד שקל.

סטס מיסז'ניקוב: הדלתא שהבאנו בגידול של חצי מיליון תיירים היא 2.7 מיליארד שקלים בשנה, שזה 5% גידול בהשוואה לשנת השיא הקודמת.

סטס מיסז'ניקוב: כמו שאמרתי, סטנלי פישר הגדיר אותנו כתחום הכלכלי המשמעותי ביותר, שצמח בצורה המשמעותית ביותר.

סטס מיסז'ניקוב: מספר המועסקים במשק ישירות מתעשיית התיירות - 96,000 עובדים, 4% יותר מ-2008.

סטס מיסז'ניקוב: סך הכול מועסקים במשק מתיירות, בצורה ישירה ועקיפה - 153,000 איש, כשהדגש שלנו בעיקר בפריפריה ובעיקר באותם מגזרים שעל פי דוח ה-OECD שם יש לנו בעיה, שזה נשים של בני מיעוטים וגברים חרדים.

סטס מיסז'ניקוב: כמו שאמרתי, מתוך סך המשרות גדלנו פי ארבעה או פי חמישה.

סטס מיסז'ניקוב: הפורמולה שלנו, שאנחנו מדברים עליה במושגי תיירות, שכל 100,000 תיירי חוץ נוספים משמעם 4,000 מקומות עבודה חדשים, בעיקר בפריפריה ובירושלים; כל 100,000 תיירי חוץ נוספים מייצרים 450 מיליון שקלים נוספים למשק הלאומי; כל 100,000 לינות פנים זה 850 מקומות עבודה חדשים.

סטס מיסז'ניקוב: בממוצע כל תייר שמגיע לארץ מוציא 1,100 דולר בזמן השהות בישראל וזה, כמו שאמרתי, מנוף להקמת עסקים קטנים ובינוניים באזורי תיירות.

סטס מיסז'ניקוב: אני כל הזמן מזכיר את הסוגיה הזו כי בקדנציה הקודמת, אדוני היושב ראש, הייתי יושב ראש השדולה לעסקים קטנים ובינוניים.

סטס מיסז'ניקוב: בניית כל 1,000 יחידות חדשות של בתי מלון מוסיפה 2,100 משרות חדשות בתעשיית התיירות ומייצרת 4,200 משרות חדשות במשק.

סטס מיסז'ניקוב: כל הנתונים האלה מוכרים, והם הוכרו גם על-ידי משרד האוצר, גם על-ידי משרד ראש הממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: לא בכדי תקציב משרד התיירות בשנתיים וחצי האחרונות גדל פי שניים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מכריז על זה בכל הפורומים שבהם אני משתתף ואני מכריז את זה גם כאן, בפתיח של ישיבת ועדת הכלכלה: הגענו למצב שמשרד התיירות בשנים 2012-2011 לא זקוק לשקל נוסף.

סטס מיסז'ניקוב: אתה לא תשמע את זה מהרבה שרים.

סטס מיסז'ניקוב: אחר כך אדגיש למה אנחנו כן זקוקים: פחות רגולציה, פחות משקלות על הרגליים.

סטס מיסז'ניקוב: אבל לתקציבים לא זקוקים, ופה אני רוצה להודות למשרד האוצר, שהבין את הפוטנציאל הטמון בצמיחה כלכלית שמיוצרת על-ידי השקעה בתיירות.

סטס מיסז'ניקוב: בשקף הבא אנחנו רואים את הדינמיקה של העלייה לפי שנים.

סטס מיסז'ניקוב: 2008 הייתה שנת השיא הקודמת, אחר כך נפער בור.

סטס מיסז'ניקוב: הגענו למשרד התיירות במאי 2009, אחרי "עופרת יצוקה" ובאמצע משבר כלכלי מאוד קשה, כשבהשוואה לתקופה המקבילה ב-2008 נפער בור של 30%, והיינו צריכים קודם כול לצאת מהבור ואחר כך גם להמשיך את התנופה קדימה.

סטס מיסז'ניקוב: בכלל, מי שמדבר על נסים בתחום התיירות לא יודע מה הוא סח.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו אוהבים לקרוא לעצמנו פנינה תיירותית של המזרח התיכון, אבל בואו נסתכל על הדברים, גם אלה שתלויים בנו וגם אלה שלא תלויים בנו – גם אקסוגניים וגם אנדוגניים.

סטס מיסז'ניקוב: מבחינה אקסוגנית, המצב הגיאו-פוליטי שלנו קשה.

סטס מיסז'ניקוב: זה לא רק בגלל האירועים האחרונים, הוא בכלל קשה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו לא באירופה, לא ליד שוויץ ואפילו לא בדרום אמריקה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נמצאים במצב גיאו-פוליטי קשה, וכל תייר ממוצע שרוצה להגיע לאן שהוא, קם בבוקר ורואה CNN, BBC ורואה מה מספרים על מדינת ישראל – מעשיות, בדיות – הוא בוחר לעצמו, כמובן, את היעדים האחרים.

סטס מיסז'ניקוב: המשבר הכלכלי בעולם פגע מאוד בתנועת התיירות בכלל, והמשבר המתמשך בשער הדולר פה – ואני מזכיר שתעשיית התיירות היא תעשיית ייצוא - פגע מאוד בענף הזה.

סטס מיסז'ניקוב: וכמובן, בגלל שיש לנו מחסור בקרקע ובגלל שחוקי העבודה שלנו יותר נוקשים מאשר בקרב שכנינו, אנחנו יותר יקרים בלינות מאשר השכנים שלנו.

סטס מיסז'ניקוב: זה אנדוגני.

סטס מיסז'ניקוב: השקף הבא: כניסות תיירים לישראל.

סטס מיסז'ניקוב: אתם רואים שמקום ראשון מבחינת כניסות תיירות זה ארצות-הברית, שסיפקה לנו בשנה שעברה 621,000 תיירים; רוסיה, אחרי ביטול הוויזות ב-2007 – זה היה שיחוק אדיר, כי עד אז הגיעו 70,000 תיירים מרוסיה – היום אנחנו מגיעים ל-600,000 תיירים, תוך שלוש או ארבע שנים; אחר כך צרפת עם 287,000; גרמניה – גם עשינו קפיצה אדירה ב-2010; אנגליה, איטליה, שמשם חזרתי אתמול בלילה, ואוקראינה כבר תופסת מקום שמיני.

סטס מיסז'ניקוב: אני מזכיר שגם מאוקראינה ביטלנו ויזות בפברואר האחרון, ואנחנו צופים שתוך שנה וחצי המספרים יגיעו ל-250,000-200,000 איש.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מתחילים לפתח שווקים חדשים - סין ודרום קוריאה, השנה נתמקד גם בהודו, יהיה לנו סיור מאוד גדול שם.

סטס מיסז'ניקוב: ברזיל, אחרי מאמצי שיווק ואחרי פתיחת קו של אל-על בין סן פאולו לתל-אביב קפצה באחוזים הכי גדולים – לא במספרים אבסולוטיים אבל באחוזים - משהו כמו 60%, וזה רק אומר עד כמה מאמצי שיווק משולבים, כמו פתיחת המשרד שלנו שם, כמו קו ישיר, כמו שיווק ממוקד ומפולח, כל הדברים האלה מאוד משפיעים.

סטס מיסז'ניקוב: השקף הבא: הוצאות תיירים בישראל.

סטס מיסז'ניקוב: זה מאוד חשוב, כי בסופו של דבר לא רק המאסות קובעות אלא גם כמה כל תייר משאיר במדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: פה אפשר לראות מיהו התייר הכי רצוי והכי ערכי למדינת ישראל, שמשאיר פה את מירב הכסף.

אהוד פלג: זה מתורגם לכוח קנייה מקומי?

אהוד פלג: למשל, 1,037 דולר לאוקראיני זה 1,258 דולר לאמריקני?

נועז בר ניר: זה מה שהוא משאיר בארץ.

סטס מיסז'ניקוב: בשקף הבא: תיירות נכנסת – מטרת הביקור.

סטס מיסז'ניקוב: 15% מגיעים לצורך בילוי והנאה; 13% מגיעים לתיור וטיול; 38% מגיעים לצורך צליינות.

סטס מיסז'ניקוב: בדרך כלל אנחנו עושים חיבור בין הצליינות לבין תיור וטיול וקוראים לזה קהל דה"ת – דת, היסטוריה ותרבות.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מגדירים אותם כאנשים שבאים למדינת ישראל כדי לקבל חוויה.

סטס מיסז'ניקוב: יותר מ-50% מגיעים לפה לא רק מסיבות דתיות אלא כדי לקבל חוויה תרבותית, היסטורית ודתית ותיכף נראה איך מיצבנו את מדינת ישראל מבחינה שיווקית כלפי התיירים.

סטס מיסז'ניקוב: תיירות נכנסת – יעדי ביקור.

סטס מיסז'ניקוב: אתם רואים שכמעט 80% מהתיירים מגיעים לירושלים.

סטס מיסז'ניקוב: תל-אביב תופסת מקום יותר ויותר מרכזי, כי הפכנו את תל-אביב ל-city break מהרבה מאוד מקומות, מגיעים לאזור ים המלח וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: כניסות תיירים לפי דת – יש פה פילוח לפי יהודים, פרוטסטנטים, אוונגליסטים, קתולים וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: הפכנו למדינה תעופתית ונכנסנו למועדון מאוד אקסקלוסיבי, מועדון האוויר.

סטס מיסז'ניקוב: בשנת 2010 נרשמו יותר מ-10,000 נחיתות בן-לאומיות, רובן מאירופה אבל יש פה גם פילוח לגבי צפון אמריקה, רוסיה וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: בשנת 2009 עשינו כנס, קראנו לזה כנס הרצליה.

סטס מיסז'ניקוב: מאז היה כנס נוסף, שעבר לירושלים ומעכשיו נקיים את זה רק בירושלים.

סטס מיסז'ניקוב: בכנס הרצליה הראשון התווינו, יחד עם כל ענפי התיירות, שנמצאים גם הם בחדר הזה, את תוכנית העבודה שלנו, של תעשיית התיירות, לשלוש השנים הקרובות.

סטס מיסז'ניקוב: להזכירכם, התחלנו מהבור של 30% בהשוואה לשנת 2008, והדגש היה על תוספת של מיליון תיירים בשלוש השנים הבאות כשהבסיס שלנו זה שנת השיא הקודמת, 2008.

סטס מיסז'ניקוב: כדי להשיג את היעד הזה, של תוספת מיליון תיירים למדינת ישראל, בנינו ארבעה עוגנים ולפיהם אנחנו עובדים.

סטס מיסז'ניקוב: ר ראשון זה שיווק ממוקד ומפולח למדינות מקור וקהלי יעד.

סטס מיסז'ניקוב: ר שני, הרחבת התעסוקה במשק, בדגש על הפריפריה ותוך השבחת כוח אדם.

סטס מיסז'ניקוב: כמו שאמרתי, תוספת וגידול בתיירות מביאות לתוספת מקומות עבודה ואנחנו צריכים מקצוענים במקומות האלה.

סטס מיסז'ניקוב: ר שלישי זה הגדרה והשבחה של המוצר התיירותי, שזה חלון הראווה שלנו, למה בכלל באים אלינו.

סטס מיסז'ניקוב: ר נוסף זה השקעה בתשתיות תיירות ופיתוח מקומות לינה, שזה הגדלת ההיצע לצד הגדלת הביקוש.

סטס מיסז'ניקוב: הצד הראשון והחשוב ביותר במשרד התיירות זה הצד השיווקי.

סטס מיסז'ניקוב: המוצר שלנו - עד כמה שזה נשמע לפעמים זול, אבל זה הכי אמיתי - זה מדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מוכרים את מדינת ישראל, כמו קמעונאי שמוכר חלב.

סטס מיסז'ניקוב: איך אנחנו עוטפים את המוצר שלנו, באיזו עטיפה, באילו ערוצי מדיה אנחנו משתמשים, באילו אפיקי שיווק ולמי אנחנו פונים – כך נוכל לשווק.

סטס מיסז'ניקוב: עשינו מיצוב שונה לחלוטין.

סטס מיסז'ניקוב: בשנת 2009, איך שנכנסנו למשרד, הפסקנו להתחרות עם השכנים שלנו על תרבות הפנאי, על החופים, על הנופים, על הים על השמש, על החול וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: בזה אנחנו לא ברי תחרות.

סטס מיסז'ניקוב: הזכרתי קודם את האקסוגנים והאנדוגנים שמונעים אפריורי מהתיירים להגיע פה, אז חשבנו מה יכול להיות הערך המוסף שימשוך את התיירים לפה.

סטס מיסז'ניקוב: הערך המוסף מספר אחת שלנו הוא ארץ הקודש, שמרכזה ירושלים.

סטס מיסז'ניקוב: אין אדם אחד עלי אדמות, לא משנה אם הוא דתי מוסלמי, יהודי או נוצרי או שהוא חילוני קלאסי, שלא ירצה להגיע לירושלים ולארץ הקודש, להסתובב פה, לגעת בתרבות, לגעת בהיסטוריה ולהשתמש בתנ"ך או בקוראן או בברית החדשה כמדריך ופשוט ללכת בעקבות הרגש ולקבל את החוויה.

סטס מיסז'ניקוב: הסיסמה שלנו בשיווק בארצות-הברית ובאירופה היא: Visit Israel.

סטס מיסז'ניקוב: You will never be the same.

סטס מיסז'ניקוב: וזה נכון, גם כלפי אדם דתי וגם כלפי אדם חילוני.

סטס מיסז'ניקוב: הוא מקבל פה איזושהי חוויה שהוא לא מקבל בשום מקום בעולם.

סטס מיסז'ניקוב: זו הסיבה למה להגיע לפה, למרות כל התלאות.

סטס מיסז'ניקוב: יש הרבה מאוד סיבות למה להישאר יותר זמן.

סטס מיסז'ניקוב: פה אנחנו כבר מרים על כך שהמדינה שלנו היא כל כך קטנה אבל עם שבעה אזורי אקלים, עם ארבעת הימים, עם מר מצד אחד והרים מצד שני, ורק אצלנו אפשר באותו יום בפברואר לתפוס שמש באילת ולעשות סקי בחרמון, ועוד מגוון רחב ביותר של נישות תיירותיות.

סטס מיסז'ניקוב: הגדרנו שאנחנו עושים שיווק מפולח וממוקד.

סטס מיסז'ניקוב: הגדרנו לעצמנו קהלי יעד שאליהם אנחנו רוצים להגיע, זה קהל אוונגליסטי, אוהבי ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: רק בארצות-הברית יש 70 מיליון, בברזיל יש 50 מיליון, יש בדרום קוריאה, בסין, בפיליפינים, באירופה.

סטס מיסז'ניקוב: יש עשרות מיליוני אוונגליסטים, ובקהל הזה אנחנו ממקדים הרבה מאוד מאמצי שיווק.

סטס מיסז'ניקוב: קהל יעד שני זה יהודים, האוכלוסייה היהודית שעדיין לא נגענו בה לא בארצות-הברית, לא בצרפת, לא באנגליה.

סטס מיסז'ניקוב: נוגעים בה, אבל יש עדיין בור ללא תחתית.

סטס מיסז'ניקוב: האוכלוסייה השלישית זה קתולים.

סטס מיסז'ניקוב: בעקבות ביקור האפיפיור, הכרזנו שאם האפיפיור, כצליין מספר אחת בעולם הקתולי, הגיע לפה כדאי לעשות צליינות בעקבותיו.

סטס מיסז'ניקוב: גם הפרובוסלבים, בעקבות ביטול הוויזות מרוסיה ואוקראינה, הם קהל יעד שלנו.

סטס מיסז'ניקוב: ברגע שהגדרנו קהל יעד הגדרנו מדינות.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו הולכים בעקבות האוונגליסטים בארצות-הברית, הולכים באמריקה הלטינית - בברזיל, הולכים בדרום קוריאה, הולכים עכשיו להודו, הלכנו לסין – למרות שבסין אסורה ההתאגדות הדתית, אבל זו המדינה הכי גדולה בעולם - ואנחנו פועלים בשיווק ממוקד ומפולח בכל המדינות האלה.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שההצלחה שלנו בתחום שיווק התיירות קיבלה גושפנקא כשכנס OECD הראשון בארץ, מאז שהתקבלנו ל-OECD – והתקבלנו אחרי הרבה מאוד שנים של ניסיונות - היה בתחום התיירות, בירושלים.

סטס מיסז'ניקוב: זו הכרה מצד הארגון שמדינת ישראל הפכה להיות מעצמה תיירותית ממדרגה ראשונה.

סטס מיסז'ניקוב: כמובן שאנחנו עושים הרבה מאוד הסכמים לשיתוף פעולה בתחום התיירות עם מדינות ואנחנו חותמים על הרבה מאוד הסכמים עם סיטונאים ומשווקים – tour operators, שמשווקים אותנו בצורה אגרסיבית באותן מדינות שבחרנו לעצמנו.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מארחים הרבה מאוד סלבריטאים: עיתונאים, tour operators, מובילי דעת קהל, מנהיגים קהילתיים, שחקנים מפורסמים, זמרים מפורסמים.

סטס מיסז'ניקוב: רק אתמול – בטח קראתם ב"ידיעות אחרונות" - אירחנו דוגמנית סרבית שזכתה באיזו תחרות מאוד מפורסמת בסרביה ונחשבת שם לעילוי.

סטס מיסז'ניקוב: זה על מנת למשוך תשומת לב סרבית למדינת ישראל ולהביא לפה תיירות מסרביה, וזה עובד.

סטס מיסז'ניקוב: כל שנה אנחנו מארחים עשרות אלפי מובילי דעת קהל.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מתגברים ומרחיבים מערך פעולות יחסי ציבור בעולם ובארץ, יעדי תיירות בין-לאומיים.

סטס מיסז'ניקוב: הרבה מאוד חשיבה מחוץ לקופסה, כמו למשל, ביקור הכורים הצ'יליאנים.

סטס מיסז'ניקוב: מה זה ביקור הכורים הצ'יליאנים?

סטס מיסז'ניקוב: אותם 30 איש שהוציאו אותם מהאדמה.

סטס מיסז'ניקוב: אירחנו אותם שבוע, קיבלנו פה מאות כלי תקשורת בכל השפות שנתנו חשיפה למדינת ישראל חינם.

סטס מיסז'ניקוב: מה זה חינם?

סטס מיסז'ניקוב: אירחנו את הצ'יליאנים, אבל קיבלנו כיסוי בחינם, ובתחשיבים כלכליים, אם היינו מפרסמים בכלי התקשורת האלה היינו מוציאים הרבה מאוד עשרות מיליונים.

סטס מיסז'ניקוב: או למשל, שיווק בערוץ האופנה.

סטס מיסז'ניקוב: כל מי שמגיע לבית מלון, מספרה, מועדון או מסעדה ננעל על הערוץ הזה בכל מדינה באירופה ובעולם, ופתאום רואה את מדינת ישראל בצורה שונה.

סטס מיסז'ניקוב: פתאום הוא רואה חופים – שם דווקא הלכנו על היופי, שילבנו בין דוגמניות יפות ובין הנופים.

סטס מיסז'ניקוב: זה, כמובן, מיועד לקהל שרוצה לבקר בתל-אביב, באילת, שרוצה לגעת במדינת ישראל בגלל היופי שלה, בגלל הפנאי שלה, בגלל הנוחות שלה.

סטס מיסז'ניקוב: כאן הגענו לקהלי יעד נוספים, שבכלל לא חשבנו שנגיע אליהם.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מגדילים קיבולת תעופה לישראל – הגדלנו את הקיבולת בלמעלה מ-30%.

סטס מיסז'ניקוב: חידשנו הגעת אוניות הקרוז - למעלה מ-350% קפיצה בכמות האוניות עד סוף 2011.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו משתמשים בטכנולוגיה חדישה כדי לעשות את השיווק בצורה נכונה יותר, שזה אומר שיווק אלקטרוני – הסברתית, תיירותית.

סטס מיסז'ניקוב: שמנו אפליקציה באייפון, שכל תייר שמגיע לארץ יכול להוריד בצורה קלה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו יוצרים call center ומערכת CRM שיכולה לפלח את הלקוחות שלנו ואז לפנות במסרים ממוקדים לאותם לקוחות שמתעניינים במדינת ישראל עם מסרים שמיועדים להם.

סטס מיסז'ניקוב: הובלנו, הגדרנו והצלחנו להכליל את ים המלח בתחרות שבעת פלאי עולם.

סטס מיסז'ניקוב: זה נותן לנו חשיפה אדירה במשך שנתיים ליותר ממיליארד איש, שפשוט נכנסים לאינטרנט ומצביעים – יכול להיות שלאו דווקא בוחרים בנו, אבל נחשפים לים המלח ולמדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: כמובן, אנחנו משתתפים בפרויקטים מיוחדים, כמו אחרי פרויקט כרמל, שהתגייסנו כדי לשווק מחדש ולמצב מחדש את האזור הפגוע.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מתמקדים גם בתיירות פנים ולא שוכחים אותה.

סטס מיסז'ניקוב: מנצלים הזדמנויות, כמו אחרי קריסת התיירות שלנו לטורקיה בקיץ שעבר.

סטס מיסז'ניקוב: יצאנו בקמפיין גדול ואמרנו: דווקא עכשיו חופשה בישראל – והגדלנו את תיירות הפנים ב-4%.

סטס מיסז'ניקוב: עושים שת"פים ומעשי פרסום ושיווק עם עמותות תיירות בכל רחבי הארץ, ירידי תיירות, תוכן שיווק עם ערוצי מדיה.

סטס מיסז'ניקוב: כל מי שבימים שני ושלישי רוצה לראות חדשות בערוץ 2 רואה את התוכנית שלנו "דקה לשמונה", שכל פעם מתמקדת באזור חדש.

סטס מיסז'ניקוב: לפי התגובות שאני מקבל, גם מאנשי תקשורת חשובים וגם מסתם קהל, הצלחנו מאוד להחדיר לתודעה של האנשים שיש תיירות כחול לבן במדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: נישה נוספת שאליה פנינו זה תיירות חרדית.

סטס מיסז'ניקוב: זו פעם ראשונה שבמשרד התיירות מתמקדים בקהל יעד חרדי כקהל יעד, גם בארץ וגם בחוץ לארץ.

סטס מיסז'ניקוב: זה אומר לבנות להם מוצר שונה לחלוטין, זה לפרסם בערוצי מדיה שמיועדים לאותו מגזר, זה לבנות בתי מלון ואכסניות מותאמים לגלאט כושר.

סטס מיסז'ניקוב: רשב"י – אני מקיש על העץ, כבר שלוש שנים אנחנו מצליחים להסדיר את הנושא של הילולת רשב"י בצורה כזאת שמשרד התיירות הפך להיות יקיר העדה החרדית, ולא בכדי.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו עושים שם עבודה מאוד קשה ומספקים לחצי מיליון איש בלילה של ל"ג בעומר – אני מזמין אותך, אדוני היושב ראש.

כרמל שאמה-הכהן: אני אשמח.

סטס מיסז'ניקוב: זו פשוט חוויה אנתרופולוגית לשמה.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת אייכלר הגיע בדיוק בקטע הכי חשוב.

סטס מיסז'ניקוב: אני מר על תיירות חרדית ואתה הגעת.

כרמל שאמה-הכהן: אגב, הייתי בביקור בקבר רשב"י עם שר התחבורה וכל כך שיבחו אותך שם על הסיוע שאתם נותנים.

ישראל אייכלר: זה נקרא רוח הקודש.

ישראל אייכלר: לא ידעתי מתי לבוא, בדיוק.

סטס מיסז'ניקוב: כנראה יש לך חוש שישי.

סטס מיסז'ניקוב: אבל בלי שום ספק, משנה לשנה – ואתה חייב להגיע אתי בשנה הבאה.

סטס מיסז'ניקוב: אתה יודע, אני כבר מאמין שהממשלה הזאת תחזיק מעמד עד הסוף, אז יש לנו זמן.

סטס מיסז'ניקוב: פשוט להגיע לשם ולראות עד כמה כל הסיפור הזה השתפר.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו שמים שם סכומי כסף לא מבוטלים, גם ברשב"י וגם בכלל במגזר החרדי, ומפתחים את הנישה הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: גם הנישה של מגזר המיעוטים מקבלת אצלנו חשיבות עליונה.

סטס מיסז'ניקוב: בשנת 2010 התחלנו לבצע תוכנית בהיקף של 33 מיליון שקלים לפיתוח תיירות ביישובים, בייחוד בנצרת, דלית אל כרמל, שפרעם, עוספייה.

סטס מיסז'ניקוב: בחודשים הקרובים אנחנו מבצעים החלטת ממשלה ומוסיפים עוד 40 מיליון שקלים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נותנים מענקים בגובה של 24% לבניית יחידות אירוח אותנטיות; אנחנו משתתפים בהקמת חממות תיירות לקידום עסקים בכפרי מיעוטים; מכשירים כוח אדם מיומן במגזר הזה.

סטס מיסז'ניקוב: זאת אומרת, מבחינתנו זה לא שאנחנו רוצים לעשות איזשהו תיקון אפליה.

סטס מיסז'ניקוב: לא, אנחנו מאמינים שהמגזר הזה הוא נישה תיירותית מאוד חשובה ובעזרתה נביא עוד תיירים, גם תיירות פנים וגם תיירות חוץ.

סטס מיסז'ניקוב: השקף הבא הוא מאוד חשוב, ובואו נקרא מה כתוב בו.

סטס מיסז'ניקוב: "ישראל היא הוכחה חיה לאפקטיביות של השקעת משאבים בשיווק המדינה בעולם.

סטס מיסז'ניקוב: ..

סטס מיסז'ניקוב: ההשקעה השיווקית המסיבית של ישראל מחזירה את עצמה ואנשים מבינים ומפנימים את המסרים שלה".

סטס מיסז'ניקוב: זה מתוך אמירה של משרד המיתוג הבין-לאומי Future Brand – מדד מותגי מדינות לשנת 2010.

סטס מיסז'ניקוב: "במחקר השנתי שערך משרד המיתוג הבין-לאומי זינקה מדינת ישראל למקום ה-30 במדד מותגי המדינות 2010, לעומת המקום ה-41 בשנת 2009.

סטס מיסז'ניקוב: במדדי המחקר תפסה ישראל את המקום השני בתחום התרבות והמורשת, אחרי איטליה; במקום הראשון בתפיסת האותנטיות וההיסטוריה – לפני איטליה, יוון ומצרים; עלייה של 29 מקומות בתפיסת היופי הטבעי ומקום שמיני בתפיסת תרבות ואומנות.

סטס מיסז'ניקוב: במדד הביטחון גם כן חלה עלייה, למקום 59, ובתפיסת המלונות, האטרקציות והתמורה לכסף – באמצע הטבלה העולמית".

סטס מיסז'ניקוב: המיצוב שלנו והשיווק הדיפרנציאלי והממוקד עובדים ואנחנו רואים את זה גם באותה מדידה של החברה הבין-לאומית.

סטס מיסז'ניקוב: העוגן השני זה הרחבת התעסוקה במשק.

סטס מיסז'ניקוב: כמו שאמרתי, אנחנו נותנים תעסוקה ל-93,000 אנשים באופן ישיר ו-150,000 באופן עקיף.

סטס מיסז'ניקוב: זו תעשייה עתירת כוח אדם.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה לתת לכם דוגמה קטנה למה מאוד חשוב שיהיה לנו כוח אדם מיומן בכל משרה שאנחנו מייצרים - סיפרתי את זה בהרבה מאוד מקומות, אבל עדיין לא בוועדת הכלכלה.

סטס מיסז'ניקוב: אני יושב בחתימת הסכם תיירותי עם הקולגה שלי מקפריסין במלון יוקרתי בירושלים.

סטס מיסז'ניקוב: המלצר מוזג לנו מים – מוזג על החליפה שלי, על החליפה שלו, על השולחן, רק לא בכוסות, ואני רוצה להתחבא מתחת לשולחן.

סטס מיסז'ניקוב: אותו קולגה שלי מתנגב ואומר בחצי גיחוך, חצי ציניות: ואצלנו מלצרות זה מקצוע.

סטס מיסז'ניקוב: הוא צודק.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מנסים - גם בעזרת אקדמיזציה של מקצוע התיירות והמלונאות, גם על-ידי הכנסת המקצוע הזה ללימודי לבגרות, גם על-ידי "תדמור", בית-הספר שממוקם בהרצליה ולומדים שם אנשים מהפריפריה את לימודי התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מנסים להרחיב את בית-הספר הזה גם צפונה – אולי בכרמיאל, וגם דרומה – בערד, על מנת לתת הזדמנות שווה לאותם אנשים להתלמד.

סטס מיסז'ניקוב: יש לנו גם הסכם עם התאחדות בתי המלון, שמיוצגת פה על-ידי היושב ראש עמי פדרמן וגם על-ידי המנכ"ל שמואל צוריאל, שאנשים שיסיימו קורסי הכשרה בתחום התיירות, את האקדמיזציה בתחום התיירות, יקבלו דיפלומות ויכשירו את עצמם ככוח אדם מיומן, הם יקבלו גם עדיפות בעבודה בתחום המלונאות.

סטס מיסז'ניקוב: ככה זה צודק וככה זה צריך להיות.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מסייעים בשיווק עסקים קטנים ובינוניים בפריפריה על מנת לתת להם אפשרות לדעת איפה יש ביקוש, איפה כדאי ליצור תשתיות.

סטס מיסז'ניקוב: וכמו שאמרתי, אנחנו כל הזמן משבחים ומתמקדים בכוח האדם שלנו.

סטס מיסז'ניקוב: העוגן השלישי הוא הגדרה והשבחה של המוצר התיירותי.

סטס מיסז'ניקוב: כשמשווקים את מדינת ישראל אנחנו צריכים לדעת את מה שאנחנו משווקים.

סטס מיסז'ניקוב: כמו שאמרתי, המיתוג האחיד והרציף של מדינת ישראל בכל מדינות העולם הוא כארץ הקודש שמרכזה ירושלים.

סטס מיסז'ניקוב: מצד שני, לשתי ערים יש לנו מיתוג נפרד.

סטס מיסז'ניקוב: הראשונה היא תל-אביב - עיר ללא הפסקה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מצליחים להביא לשם את האנשים ל-city break.

סטס מיסז'ניקוב: כשאנחנו הולכים בתל-אביב אנחנו שומעים הרבה שפות, שאנחנו אפילו לא יודעים על קיומן, ותל-אביב פשוט מפוצצת בתיירים.

סטס מיסז'ניקוב: העיר השניה היא אילת, השער הדרומי שלנו, שמתמודדת יום יום ושעה שעה מול עקבה ושארם א-שיח' על ההישרדות.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו, כמשרד, משקיעים הרבה מאוד מאמצים כדי למתג את העיר הזו כעיר צעירה, דינמית, ספורטיבית, כל הסופרלטיבים כדי לתת יותר תנופה לאילת ולתת לה שרידות.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מגוונים את המוצר שלנו.

סטס מיסז'ניקוב: רישתנו את כל מדינת ישראל, מצפון לדרום וממזרח למערב, בשבילי אופניים.

סטס מיסז'ניקוב: הרבה מאוד תיירים באים לטייל באופניים בכל רחבי הארץ.

סטס מיסז'ניקוב: תיירות מרפא – אנחנו מתמקדים מאוד גם בזה.

סטס מיסז'ניקוב: ים המלח הוא אחד האתרים הכי חשובים בעולם מבחינת תיירות מרפא.

סטס מיסז'ניקוב: תיירות כנסים – עכשיו אפילו בחרנו חברה שתארגן עבורנו כנסים ותמשוך כנסים בין-לאומיים למדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: יין וגסטרונומיה – יש לנו 150 בוטיקי יין, מצפון לדרום, בתוך הקו הירוק ומעבר לקו הירוק.

סטס מיסז'ניקוב: זה הופך אותנו למשהו שמתחיל להתקרב לטוסקנה, לעמק הלואר, לנאפה וואלי וזה מאוד פופולרי.

סטס מיסז'ניקוב: גסטרונומיה זה by product.

סטס מיסז'ניקוב: אותם עולים, שהגיעו מכל רחבי העולם והביאו את המטבח שלהם.

סטס מיסז'ניקוב: גם זה הפך להיות אחת הנישות התיירותיות.

סטס מיסז'ניקוב: צפרות – הציפורים נודדות פעמיים במהלך השנה, מאפריקה לאירופה, ובאים לפה אנשים כדי לצפות בהן.

ישראל אייכלר: יש איזה מספר כמה אנשים מתעניינים בצפרות, תיירים?

סטס מיסז'ניקוב: אני מניח שאפשר לפלח את זה.

סטס מיסז'ניקוב: אין לנו פה נתונים כאלה.

סטס מיסז'ניקוב: דירוג בתי מלון – זה ר נוסף שנכנסנו אליו, עם התאחדות בתי המלון.

סטס מיסז'ניקוב: אני חייב להגיד לכם שזה מאוד חשוב, כי עד עכשיו מי שדירג בתי מלון זה סוכני הנסיעות.

סטס מיסז'ניקוב: הם דירגו את בתי המלון – מי שהם עובדים אתו, ככה הם מדרגים אותו ולפעמים הציפיות של האורחים המגיעים לבית המלון לא מתממשות.

סטס מיסז'ניקוב: יש פער בין מה שהם רואים באינטרנט ומה שהם מקבלים הלכה למעשה.

סטס מיסז'ניקוב: לכן יצאנו למהלך משותף עם התאחדות בתי המלון כדי לתת דירוג אחיד, כמו ברחבי העולם.

סטס מיסז'ניקוב: אותו ר פרויקט IBB - - -

לאה ורון: שמשרד התיירות ייתן את הדירוג?

סטס מיסז'ניקוב: לא משרד התיירות אלא חברה בין-לאומית אובייקטיבית תיתן את הדירוג.

סטס מיסז'ניקוב: הקריטריונים נקבעים על-ידי ועדת מומחים, שיושבים בה גם התאחדות בתי המלון, גם אנשי משרד התיירות וסוכני הנסיעות.

סטס מיסז'ניקוב: כל תעשיית התיירות קובעת קריטריונים שלפיהם ידורגו בתי המלון, אבל החברה האובייקטיבית, שאנחנו שוכרים במכרז, היא גם תעניק את הכוכבים האלה.

ישראל אייכלר: בעבר משרד התיירות היה מדרג.

ישראל אייכלר: נכון?

סטס מיסז'ניקוב: אני לא יודע מה היה בעבר.

סטס מיסז'ניקוב: ככה אנחנו גם נראים, אם כל אחד פתאום הפך להיות מדרג.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא רוצה שמשרד התיירות ידרג, אני לא רוצה שסוכן הנסיעות ידרג.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה שידרג גוף מומחה, שמתמקצע בזה – עיין ערך מה שאמרתי קודם.

סטס מיסז'ניקוב: בכל ר צריך מקצועיות.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה שהוא ידרג, לפי אותם קריטריונים שקבענו.

סטס מיסז'ניקוב: אחד הקריטריונים – שנקבע בוולונטריות מוחלטת עם התאחדות בתי המלון - זה השבחת כוח אדם שקיבל דיפלומה מקצועית בעיסוק שלו בכל מיני תחומים.

סטס מיסז'ניקוב: אותו ר צימרים - יותר מ-500 צימרים נכנסו לתוכנית של דירוג IBB כי גם צימרים לא תמיד מה שרואים בפרסום שלהם באינטרנט הוא מה שרואים כשמגיעים – בלי להעליב אף אחד.

סטס מיסז'ניקוב: יש רים מדהימים במדינת ישראל, ואני בכלל צרכן צימרים.

סטס מיסז'ניקוב: אני נופש עם המשפחה שלי הרבה בצפון, וגם בדרום, אבל גם צריך להיות מוסדר באיזשהו דירוג.

ישראל אייכלר: יש פיקוח של משרד התיירות על הצימרים?

ישראל אייכלר: כי יש רים מזעזעים, שאתה קונה צימר באינטרנט וזה נראה מאוד יפה ואז אתה מגיע, את הפשפשים לא הראו על המסך ואתה מרגיש את זה רק על השמיכה.

נועז בר ניר: זה IBB.

נועז בר ניר: לא על כולם, הצימרים המפוקחים הם הצימרים שמדורגים באמצעות ה-IBB.

ישראל אייכלר: אבל למשרד יש איזשהו פיקוח, שאדם מוכר צימר שיהיה איזשהו מינימום, כמו בבית מלון שאתה נותן רישיון?

נועז בר ניר: ה-IBB זה דירוג כדי לקבוע את הרמה של הצימר.

סטס מיסז'ניקוב: רק לסבר את האוזן, חבר הכנסת אייכלר, כל הנושא של הדירוג, גם של בתי המלון וגם של הצימרים, הוא וולונטרי.

סטס מיסז'ניקוב: זאת אומרת, בית מלון יכול גם לבחור לא להיכנס לתוך הדירוג וגם צימר יכול לא להיכנס לתוך הדירוג.

סטס מיסז'ניקוב: אבל ברגע שמתחיל הפרסום באינטרנט ורואים שצימר אחד מדורג על-ידי כללי IBB והמלון הזה מדורג על-ידי ועדה בין-לאומית והשני לא, הוא מתחיל לחשוב למה.

סטס מיסז'ניקוב: זה מזרז בתי מלון וצימרים להיכנס לתוכנית הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: הקמנו משטרת תיירות בנצרת ובאילת.

סטס מיסז'ניקוב: זה מאוד חשוב, כי בערים מרכזיות ברחבי אירופה, אלה שמחשיבות את עצמן כערים תיירותיות, יש את המשטרה שעוזרת מאוד לאנשים.

סטס מיסז'ניקוב: העוגן הרביעי הוא השקעה בתשתית ויצירת מקומות אכסון.

סטס מיסז'ניקוב: ב-2010 כנראה עשינו over doing – כבר היום אנחנו חסרים 19,000 חדרים, לא רק חדרי מלונות דה-לוקס חמישה כוכבים, אלא חדרים במלונות שלושה כוכבים, מוטלים, guest houses, בעיקר בירושלים, תל-אביב וסביב הכינרת, אבל גם בכל יתר המקומות בארץ.

סטס מיסז'ניקוב: לכן, מבחינתנו שנת 2012-2011 בנוסף למאמצי השיווק שלנו והרחבת שווקים במדינות אחרות, זה קודם כול בנייה מלונאית מזורזת.

סטס מיסז'ניקוב: זה אומר או לבנות בתי מלון חדשים או, לפי אותם אחוזי בנייה קיימים בערים מסוימות, לנצל את אחוזי הבניה ולהרחיב את בתי המלון הקיימים.

סטס מיסז'ניקוב: יש לנו הישגים לא מבוטלים בתחום ההשקעה בתשתיות, ואנחנו מרחיבים את ההישגים האלה.

סטס מיסז'ניקוב: קודם כול, העברנו את מינהלת ההשקעות ליזמים ממשרד התמ"ת למשרד התיירות, זה אומר פחות ביורוקרטיה ופחות תחנות בדרך של היזם.

סטס מיסז'ניקוב: עכשיו משרד התיירות הפך להיות one stop shop מבחינת קבלת מענקים, קבלת מידע מהיזם וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: כבר אישרנו פרויקטים בהיקף של כחצי מיליארד שקל.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נותנים מענקים של 20%, דהיינו כל פרויקט כזה זה מינוף פי חמישה.

סטס מיסז'ניקוב: נתנו מענקים בשווי של חצי מיליארד שקלים בסך הכול, מונפו 2 מיליארד שקלים במשק לבנייה מלונאית.

סטס מיסז'ניקוב: עד כה, עם התוכנית שלנו, נוספו 1,750 חדרים חדשים.

סטס מיסז'ניקוב: הצלחנו, אחרי הרבה מאוד דיונים עם האוצר והרבה מאוד משא ומתן אתם, להגדיר ולשנות מפת אזורי עדיפות לאומית ולהכליל אזורים חדשים, למשל, בית-שאן, כרמיאל ואילת.

סטס מיסז'ניקוב: תארו לעצמכם שאילת עד עכשיו לא נכללה באזור עדיפות לאומית מבחינה תיירותית ושם לא יכולנו לתת אפילו שקל אחד ליזמים כדי לבנות בתי מלון.

סטס מיסז'ניקוב: ככה זה גם נראה, כי בתי המלון האחרונים נבנו שם לפני 22-20 שנה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מצליחים סוף-סוף לשכנע את האוצר שצריך לעשות דיפרנציאציה במתן השקעות.

סטס מיסז'ניקוב: אם, למשל, יש ביקוש אדיר בירושלים מבחינת בנייה מלונאית, אבל חסר שם אשראי ליזמים – ובאמת חסר אשראי כי הבנקים לא מעמידים אשראי כמו שהם מעמידים לעסקים קטנים ובינוניים, וזו אחת הבעיות לוועדה שלך, דרך אגב - הצלחנו במקום לתת מענק 20% בירושלים לתת 28%.

סטס מיסז'ניקוב: בעוד חצי שנה, הגענו להסכם עם האוצר, שנבחן לעשות אותו ר גם במקומות אחרים, כמו סובב כינרת ואולי עד אז גם בים המלח ובאילת.

סטס מיסז'ניקוב: הצלחנו לתת מענקים של 50 מיליון שקלים לשיפוץ ושדרוג בתי מלון.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מצליחים להכניס בשנים האחרונות רשתות מלונאיות בין-לאומיות, שכל כך חסרות פה: קמפינסקי, וולדורף-אסטוריה, ריץ-קרלטון בהרצליה וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: סוף-סוף הוצאנו, אחרי עשרות שנים, תמ"א 12 מוועדת תכנון ארצית.

סטס מיסז'ניקוב: מה זה תמ"א 12?

סטס מיסז'ניקוב: זה להגדיר את כל הקרקעות שמיועדות למלונאות ולתיירות, שהרשויות המקומיות לא יזנבו אחרי זה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מקדמים תוכנית לאומית רב-שנתית לקידום ענף האופניים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מבצעים תשתיות תיירותיות בהיקף של למעלה מ-200 מיליון שקלים מדי שנה.

סטס מיסז'ניקוב: כמה אתגרים – היום צוואר הבקבוק העיקרי, מבחינת תוספת מהירה של חדרי אכסון ובניית בתי מלון חדשים, נעוצה בכך שמינהל מקרקעי ישראל פשוט לא משווק פרויקטים שמיועדים לתיירות.

סטס מיסז'ניקוב: הוא משווק רק לבנייה פרטית ורק באזורים מוגדרים.

ישראל אייכלר: גם למגורים הם נותנים בקמצנות גדולה מאוד קרקעות.

סטס מיסז'ניקוב: אבל באזורים מוגדרים.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מזלזל בזה, זו ההנחיה של השר, בשביל זה הוא קיים, אבל יש צוואר בקבוק בשיווק קרקעות לצורך תיירותי, וזו הבעיה העיקרית.

סטס מיסז'ניקוב: אחרי שכבר קיבלנו אפשרות לתכנן מלונות ואטרקציות מלונאיות על הקרקעות של המינהל, אנחנו מבקשים לקחת מהמינהל גם אפשרות לשווק על הקרקעות את אותם פרויקטים.

סטס מיסז'ניקוב: המינהל בטח לא יהפוך לעני יותר, זה לא משחקי אגו, זה פשוט לשחרר צוואר בקבוק.

סטס מיסז'ניקוב: הלכתי עם זה לשר האוצר, הלכתי עם זה לראש הממשלה - זה לא מתקדם.

סטס מיסז'ניקוב: אני מפנה קריאה גם לוועדת הכלכלה: תנו לנו להפוך ל-one stop shop מבחינת היזמים ומבחינת התיירנים ולשחרר את צוואר הבקבוק.

סטס מיסז'ניקוב: אם נתחיל לשווק בצורה מזורזת את הקרקעות תוך שלוש שנים יהיו פה המון בתי מלון והרבה מקומות אכסון.

סטס מיסז'ניקוב: זה ר אחד.

סטס מיסז'ניקוב: ר שני, צריך לקצר את הביורוקרטיה במתן אישורי בנייה למלונות אשר רוצים להשתמש באותם אחוזי בנייה קיימים ברשויות המקומיות.

סטס מיסז'ניקוב: היום כל מלון, בירושלים, תל-אביב וכך הלאה, נתקל בכל כך הרבה ביורוקרטיה של הרשות המקומית – ואתה מכיר את זה, אתה בא מרשות מקומית - שאנחנו עושים עכשיו שלושה כנסים אזוריים: במרכז, בצפון ובדרום, על מנת לאסוף את כל ראשי הערים ולקרוא להם לעבוד יחד.

סטס מיסז'ניקוב: עמי, כמה יש אפשרות להוסיף על-ידי הרחבת אחוזי בנייה?

עמי פדרמן: אם אנחנו מרים רק על ירושלים - כ-2,500 חדר בירושלים, ובטבריה וסובב כינרת - 1,500 חדר.

סטס מיסז'ניקוב: אתה מבין?

סטס מיסז'ניקוב: זה רק הרחבה וניצול אחוזי בנייה קיימים, רק אם ייתנו להם רישיונות לבנות.

סטס מיסז'ניקוב: לא צריך הרבה.

סטס מיסז'ניקוב: ר שלישי, רגולציית יתר של משרד האוצר.

סטס מיסז'ניקוב: אמרתי שאני לא זקוק לשקל נוסף בתקציב, ברוך השם, יש לנו.

סטס מיסז'ניקוב: אבל המשקולות האלה על הידיים והרגליים בכל צעד ושעל שעושים - אם אני רוצה לתת מענק יותר גבוה בתקציב שלי על מנת למשוך יזמים ואם אני רוצה להגדיר באזור עדיפות לאומית גם את תל-אביב, שומו שמיים, כאזור ביקוש לתיירות – אי-אפשר, כי שם האוכלוסייה עשירה.

סטס מיסז'ניקוב: מה הקשר של אוכלוסייה עשירה להגדרת מפת אזורי עדיפות מבחינה תיירותית, כי זה בסך הכול נגזרת מהביקוש.

סטס מיסז'ניקוב: אם אנחנו פותרים את שלושת הרים האלה גם בעזרת הוועדה הזו, אני מבטיח לכם שאנחנו לא רק מממשים, כמו שמימשנו עד עכשיו את הפוטנציאל שלנו, אלא אנחנו מזנקים קדימה.

סטס מיסז'ניקוב: ר אחרון - הגנות ים המלח.

סטס מיסז'ניקוב: גולת הכותרת מבחינתנו, לפחות בחודשים האחרונים, זה אחרי שהגדרנו את התוכנית להצלת האגן הדרומי של ים המלח, הצענו גלעד ארדן, השר להגנת הסביבה, ואני תוכנית משולבת שמושתתת על שני רים: א.

סטס מיסז'ניקוב: שיקום האזור.

סטס מיסז'ניקוב: הרי הבריכה הדרומית עולה כל שנה ב-20 סנטימטר, זה אומר שתוך חמש שנים, אם לא נעשה שום ר, בתי המלון יוצפו, כביש 90 עם כל התשתיות יוצף ותהיה פה קטסטרופה לאומית.

סטס מיסז'ניקוב: אמרנו שבשביל לשקם את האזור הזה אנחנו מבקשים לקצור את כל המלח שהצטבר בקרקעית של בריכה מספר , אותה בריכה תעשייתית בחלק הדרומי של ים המלח.

סטס מיסז'ניקוב: זה הפאן השיקומי של האזור הזה.

סטס מיסז'ניקוב: העלות של זה היא בין ארבעה לשישה מיליארד שקלים שיתפרשו על פני 20 שנה.

סטס מיסז'ניקוב: אמרנו גם שרוב הסכום צריך לבוא ממפעלי ים המלח, שהם אלה שהפיקו את מירב התועלת והרווחים מהפקת האשלג, שהמלח הוא תוצר הלוואי שלה.

סטס מיסז'ניקוב: הצד השני של המשוואה, מכיוון שהאזור של ים המלח הוא אזור שמצד אחד יש לו פוטנציאל ענק ומצד שני מבוזבז ואין שם הרבה פיתוח מלונאי, אין שם הרבה פיתוח עסקי, מסחרי וכך האלה, ממשלת ישראל צריכה לעשות מעשה.

סטס מיסז'ניקוב: לצד השיקום – קרי, קציר מלח - להשקיע קרן בגובה של 750 מיליון עד מיליארד שקלים לחמש שנים לתשתיות תיירותיות, לתת מענקים ליזמים, לתת מענקים ליזמים של אטרקציות תיירותיות, לבתי מלון ולקרוע את המעגל הסגור הזה.

סטס מיסז'ניקוב: ברגע שיהיו יזמים יוקמו בתי מלון חדישים, יבואו אנשי מסחר, יבואו מסעדנים.

סטס מיסז'ניקוב: החיים יהיו מלאים, כי כרגע האזור שומם.

סטס מיסז'ניקוב: מי שבא לשם מגיע דרך ועד עובדים, בגלל שברוך השם עופר עיני העדיף את ים המלח על פני בורגוס, או שבאים לצורך מרפא, אבל לא כדי ליהנות.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו רוצים להפוך את האזור הזה לאזור של הנאה, בדיוק כמו שאנשים בחוץ לארץ אומרים: אזור ים המלח הוא המקום הכי נמוך בעולם, אזור מרתק, אזור של פלא עולם.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו באמת רוצים לממש את ההבטחה הזאת ולצורך כך צריך כסף תקציבי, שיתפרש על פני חמש שנים.

סטס מיסז'ניקוב: אין ברירה, זו המורשת של כולנו וזו גם הזדמנות של כולנו, שנקרית פעם בדור או אפילו פעם בשני דורות.

סטס מיסז'ניקוב: דרך אגב, לפני שאני מביא, יחד עם גלעד ארדן, את ההחלטה על שיקום ופיתוח אזורי, היום אני הולך לראש הממשלה כדי לגייס אותו ולגרום לו להבין עד כמה המהלך הזה חשוב.

סטס מיסז'ניקוב: כיוון שהטיפול בכל הנושא הזה של ים המלח יגיע לשולחנך, אני כבר אומר לך, אדוני היושב ראש, שוועדת הכלכלה חייבת להצטרף לקריאה הזאת ומצד אחד לשקם את האזור ולתת ביטחון ליזמים, מבחינת עצירת עליית המפלס, ומצד שני לפתח את האזור הזה.

סטס מיסז'ניקוב: בפעם האחרונה הפיתוח של האזור היה ב-1985, כששמעון פרס היה ראש הממשלה ויצחק מודעי שר האוצר.

סטס מיסז'ניקוב: הם הגדירו את האזור הזה כאזור עדיפות לאומית, נתנו 38% מענקים לכל היזמים שרצו להקים בתי מלון, וכל בתי המלון שאנחנו רואים היום בין חמי זוהר לעין בוקק הוקמו אז.

סטס מיסז'ניקוב: היום האזור הזה לא מוגדר כאזור עדיפות לאומית, הוא מקבל אפס מענקים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו חייבים לשנות את זה, ויש לנו אפשרות לשנות את זה.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה, אדוני היושב ראש.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה, אדוני השר, על המצגת המפורטת ועל ההסברים.

כרמל שאמה-הכהן: יש לי שאלה על הנושא שאנחנו שומעים עליו מדי פעם בתקשורת ולאחרונה הוא שוב עלה.

כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לשמוע האם יש אמת בפרסומים ומה הכיוון, על הקמת קזינו בישראל.

כרמל שאמה-הכהן: האם יש עבודת מטה בעניין?

כרמל שאמה-הכהן: האם השמועות נכונות?

סטס מיסז'ניקוב: השמועות נכונות שמשרד התיירות הוא בעד הקמת קזינו באילת, עם הגבלה לאזור מסוים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו חושבים שאזור הדרום זו הגבלה נכונה.

סטס מיסז'ניקוב: גם אני בעד הקמת קזינו באילת, גם משרד התיירות בעד הקמת קזינו באילת.

סטס מיסז'ניקוב: נעשו הרבה מאוד ועדות ציבוריות שעברו, שכולן מצדיקות הקמת קזינו באילת.

סטס מיסז'ניקוב: דרך אגב, באותן ועדות ציבוריות השתתפו נציגי משרדי הרווחה, ביטחון פנים.

כרמל שאמה-הכהן: ביטחון תומך עכשיו?

סטס מיסז'ניקוב: אז, בוועדה הציבורית, הנציגים שלו הסתייגו, אבל הביעו הסכמה כללית, תוך דגשים כאלה ואחרים.

סטס מיסז'ניקוב: לא אפרט פה את כל היתרונות שקזינו יכול להביא למדינת ישראל - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא קשור למפעל הפיס?

סטס מיסז'ניקוב: זה יכול להיות בניהול של מפעל הפיס, אחר כך נראה מי ינהל את זה.

סטס מיסז'ניקוב: חשוב העיקרון.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו צריכים קצת לצאת מהקופסה.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מבין איך יכול להיות שוועדה ציבורית התכנסה פעם אחרי פעם, יש דוחות מפורטים שאנחנו יכולים להביא גם לוועדה שלך, שמצדיקים הקמת קזינו במדינת ישראל, ועד עכשיו הוא לא קם.

סטס מיסז'ניקוב: יש פה חשש, גם של פוליטיקאים וגם של פקידים מקצועיים, להתעסק מזה בגלל חשש מעליהום תקשורתי.

סטס מיסז'ניקוב: דרך אגב, העליהום הוא כפול, כי אני נשאלתי על קזינו ביום הראשון שלי במשרד ואז סונדלתי לחלוטין, כי הבנתי שאם אגיד שאני נגד קזינו יגידו: אתה חוטא לתפקידך כשר התיירות, כי זה יביא תעסוקה, פרנסה, הכנסות וזה ימקד את הנושא.

סטס מיסז'ניקוב: מצד שני, אם הייתי שאני בעד קזינו מיד היו אומרים: אה, הון ושלטון, ואתה בטח רוצה מישהו ספציפי שינהל את העניין הזה.

כרמל שאמה-הכהן: הקזינו יהיה גם לישראלים או רק לתיירים?

סטס מיסז'ניקוב: אי-אפשר לעשות הפרד ומשול.

סטס מיסז'ניקוב: תראה, אפשר הכול, אבל צריך להיות הגיוני.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני גם רוצה לשחק.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא הבנתי למה שאנחנו - - - מפעל הפיס זה לא קזינו?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה יותר גרוע.

לאה ורון: בעבר אחד הרעיונות שהועלו היה לעשות קזינו לתושבי חוץ בלבד.

ישראל אייכלר: יש לנו ניסיון מצוין מיריחו, למה צריך עוד?

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת אייכלר, אם נעשה את הקזינו רק לתיירי חוץ נפספס מאות אלפי ישראלים שנוסעים להמר ברומניה, בולגריה וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: ראיתי את זה במו עיניי בביקור שלי ברומניה, איך נחלים זורמים לבתי קזינו.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו רוצים להשאיר אותם זה פה, למקד את זה באזור מסוים – יכול להיות ירוחם, יכול להיות ערד, יכול להיות אילת, יכול להיות ים המלח - בדרום ולתת להם לשחק, כמובן - - -

כרמל שאמה-הכהן: אגיד לך מה מטריד אותי לגבי ישראלים, שזה לא יהיה יומיומי.

כרמל שאמה-הכהן: אין לי בעיה שישראלי יוכל להיכנס פעם-פעמיים, כשהוא יוצא לבילוי עם בת הזוג או עם חברים, אבל זה יהיה זמין מאוד בארץ.

כרמל שאמה-הכהן: נכון שנוסעים לחו"ל, אבל לחו"ל צריך לקחת טיסה, זה כרוך בכך שעוזבים את שגרת החיים פה, ואם יהיה משהו זמין זה יכול להביא תופעות שליליות, של התמכרות להימורים, של משהו שיכול לפגוע.

נועז בר ניר: היום הרבה מהמרים נוסעים לטאבה.

נועז בר ניר: עוברים את הגבול לטאבה וחוזרים לאילת.

כרמל שאמה-הכהן: דיה לצרה בשעתה.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת אייכלר, בבקשה.

ישראל אייכלר: קודם כול, אני רוצה לנצל את הבמה הזאת.

ישראל אייכלר: הייתי במירון בל"ג בעומר והייתי במירון לפני 53 שנים, וכמעט לא החסרתי שנה.

ישראל אייכלר: אני רוצה להגיד משפט, שאולי לא כל כך פופולרי לומר, אבל אם השר שר התיירות סטס מיסז'ניקוב זכה להגיע לארץ ישראל רק בשביל מה שהוא עשה במירון – דיינו.

ישראל אייכלר: אני אוהב לבקר ואני פובליציסט, אבל אני זוכר מה הייתה מירון כל השנים.

ישראל אייכלר: היו זמנים שאנשים ברחו ממירון.

כרמל שאמה-הכהן: אז אתה ממליץ שבפעם הבא הוועדה תבקר באירועי ל"ג בעומר.

ישראל אייכלר: אתה יודע מה, לאו דווקא ל"ג בעומר.

ישראל אייכלר: היום מירון כל ימות השנה הוא אתר תיירות מספר שתיים, אחרי הכותל המערבי, ויש שם אנשים כמו שהיה בל"ג בעומר כשהייתי ילד.

כרמל שאמה-הכהן: אבל בערב ל"ג בעומר יש את התופעה של תנועת שיא, שהם פתרו.

ישראל אייכלר: רים מדהימים.

כרמל שאמה-הכהן: נותנים מענה לימי הפיק.

ישראל אייכלר: כן, אבל בכל ימות השנה יש שם מהפך, בפרט בל"ג בעומר.

ישראל אייכלר: לפני שלוש שנים בלבד – אני חושב שחלק מהחברים יודעים את זה - הייתה קטסטרופה נוראה.

ישראל אייכלר: כל האוטובוסים עמדו בכל הגליל, הכול היה תקוע ואם חלילה היה קורה משהו זה היה אסון לאומי.

ישראל אייכלר: לא האמנו שייתכן ר כזה.

ישראל אייכלר: שר התיירות, ביחד עם המשטרה ועם כל הכוחות, שכולם ראויים, הייתה השנה וגם בשנה שעברה לא רק מהפיכה בזה שהכול זרם בצורה מסודרת, אלא שעוד מאות אלפי אנשים יכלו להגיע לשם, להתרגש, להתפלל, ליהנות ולחזור בשלום.

ישראל אייכלר: זה היה סיעתא דשמיא גדולה מאוד.

ישראל אייכלר: השר זכה להיות השליח הזה ואני רוצה להודות, לא בשמי אלא בשם מאות האלפים שהיו שם.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת אייכלר, כיוון שלך יש קשר ישיר לרשב"י, אז בשמי, בשם המנכ"ל ובשם כל אנשי משרד התיירות, אנחנו רוצים את הגמול בחיים האלה ולא בעולם הבא.

ישראל אייכלר: כל חיי העולם הזה לא שווים נגד רגע אחד בעולם הבא, כך כתוב במשנה.

ישראל אייכלר: אל תוותר על זה.

ישראל אייכלר: לגבי עצם העניין של התיירות, הציג השר שני רים מדהימים.

ישראל אייכלר: ישראל היא המקום הראשון בעולם באותנטיות ובהיסטוריה, כך לפי מחקרים בין-לאומיים אמרת, לפני יוון, איטליה ומצרים.

ישראל אייכלר: בעניין תרבות ומורשת אנחנו מקום שני בעולם.

ישראל אייכלר: זה אומר שלישראל יש משאב.

ישראל אייכלר: הרי אומרים לנו שזו ארץ ללא משאבים, אין לנו נפט וכו', אבל אם אנחנו מקום שני בעולם מבחינת תרבות ומורשת, זה אומר שכל אנשי התרבות בעולם חייבים לבוא לישראל כתיירים.

ישראל אייכלר: אני לא מר על האמריקנים, שהם אנשים מאמינים מאוד, ואני רוצה לציין פה את המאמר ב"וול סטריט ג'ורנל" על מחיאות הכפיים לביבי נתניהו.

ישראל אייכלר: אמר שם המומחה למדיניות חוץ, פרופסור, שמחיאות הכפיים לא היו פוליטיות ושנתניהו לא יטעה.

ישראל אייכלר: העם האמריקני מחא כפיים לנציגה של ירושלים ושל ארץ ישראל, כי העם האמריקני מאמין שאלוקים הביא את היהודים לארץ ישראל, הוא כתב את זה ב-bible.

ישראל אייכלר: אם אחרי 2,000 שנה אלוקים הביא אותם לארץ ושומר עליהם, זה רצון האלוקים.

ישראל אייכלר: ואם אובמה לא מבין את זה, אומר המאמר, הוא לא מספיק אמריקני.

קריאה: ביבי יודע את זה?

ישראל אייכלר: הראיתי את זה לביבי והוא אמר לי שהוא קרא את זה.

ישראל אייכלר: אמרתי לו שאין לו סיכוי שבארץ ייכתב מאמר כזה, אבל ב"וול סטריט ג'ורנל" כתבו את זה, וזאת האמת.

ישראל אייכלר: כל אמריקני הוא פוטנציאל לתיירות בארץ וכל אירופאי.

ישראל אייכלר: לכן אני אומר שמשרד התיירות צריך להשקיע המון בצד הזה, של התרבות והמורשת.

ישראל אייכלר: זה לא רק מירון, זה כל המקומות הקדושים.

ישראל אייכלר: גם העניינים האחרים שהזכרת, אני מאוד תומך בהם, אבל בעיקר צריך לדעת, ובזה אני מסכם – משפט הכי חשוב - ישנם תיירים יהודים מארצות הברית שהם מרכיב מרכזי מאוד, התיירות הדתית והחרדית מאמריקה לארץ ישראל.

ישראל אייכלר: יש לי תחושה שלוקחים אותם כמובנים מאליהם.

ישראל אייכלר: זאת אומרת, הם ממילא באים אז לא צריך להשקיע.

ישראל אייכלר: יש פרויקטים כמו תגלית, להביא צעירים, וזה מאוד חשוב.

ישראל אייכלר: אני חושב שמשרד התיירות צריך לחשוב ואולי לעשות תוכנית הבאת יהודים.

ישראל אייכלר: נניח שיהודי פעם בחמש שנים, אז שיבוא פעם בשנה, שיידע שיש מלונות, שיש מקומות בירושלים, יש מערכות תחבורה, הכבישים יותר טובים והוא יכול להגיע למקומות הקדושים.

ישראל אייכלר: לא רק יהודים, אבל אני רוצה להפנות את תשומת הלב גם ליהודים הדתיים והחרדים שהם, להערכתי, רובם של התיירים לארץ ישראל מחוץ לארץ היום.

ישראל אייכלר: תודה רבה.

כרמל שאמה-הכהן: תודה.

כרמל שאמה-הכהן: עמי פדרמן, נשיא התאחדות המלונות, קודם כול ברכות.

כרמל שאמה-הכהן: זה הופעתך הראשונה בפני הוועדה בתפקידך החדש.

כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, זכות הדיבור שלך.

עמי פדרמן: תודה רבה, כבוד היושב ראש, אדוני השר, חברי הכנסת, אורחים.

עמי פדרמן: קודם כול, ברכות לשר התיירות ומשרדו על עבודה רצינית וחשובה ביותר, שאת התוצאות שלה אנחנו רואים.

עמי פדרמן: אנחנו צריכים לזכור שהתנאי הבסיסי לשגשוג התיירות הוא שקט ביטחוני.

עמי פדרמן: העשור שעברנו משנת 2000 מייצג משבר אדיר בתחילתו והתאוששות במחצית השניה של העשור, כך שעשור שלם חיינו במשבר קשה, בטראומה רצינית מאוד וחלק שני הוקדש להתאוששות וחזרה למצב שממנו צריך לפרוץ קדימה, ושנת 2010 באמת מייצגת נתוני שיא ומגיעים לרמות ניתן להוסיף חדרים.

עמי פדרמן: אני אומר שניתן, הכול מותנה, כמובן, בהמשך קיומו של השקט.

עמי פדרמן: את עודפי הביקוש שראינו בשנה שעברה אנחנו לא רואים השנה, בגלל האירועים מסביבנו.

עמי פדרמן: כולנו מקווים שהאזור יירגע כי זה תנאי הכרחי על מנת שהתיירות תמשיך.

עמי פדרמן: עודפי הביקוש והרווחיות אינם תנאים מספיקים על מנת שמשקיעים ישקיעו בבניית בתי מלון, דרושה כדאיות כלכלית.

עמי פדרמן: רווחיות אינה בהכרח שווה לכדאיות, והרווחיות בענף, על אף שב-2010 היא הטובה ביותר בעשור, עדיין לא מספיקה על מנת למשוך משקיעים.

עמי פדרמן: זו למעשה הסיבה שהמדינה נדרשת, אם היא רוצה שייבנו בתי מלון נוספים, לתמרץ את הבנייה שלהם בצורת מענקים כדי לגשר על הפער שבין הכדאיות למשק לבין הכדאיות למשקיע.

עמי פדרמן: רק לסבר את האוזן במספרים, החזר ההשקעה ב-2010 הוא 6%, לפני הוצאות מימון ולפני פחת.

עמי פדרמן: אלו מספרים שאף משקיע לא נכנס בהם להשקעה.

עמי פדרמן: הסיבות לכך הן רבות ושונות, חלקן לא תלוי בנו וחלקן הן רים שאפשר להשפיע בהם, כולל הכנסת הנכבדה.

עמי פדרמן: צריך לזכור שכל תקנה וכל חוק שעובר, לפעמים בנושאים שכלל לא נוגעים לתיירות, יש להם השפעה על הרווחיות של המלונות.

עמי פדרמן: (11:25 – ישראל אייכלר, ממלא מקום היו"ר) ברוב המקרים או בדרך כלל אני מניח שהחקיקה והתקנות נעשות מכוונות טובות אבל ההשלכות שלהן לא נלקחות בחשבון וכך יוצא שמלונות בארץ, יש להם כ-25% יותר עובדים ממלונות מקבילים באירופה, בגלל תקנות ומצב ייחודי לארץ - אם מדובר על כשרות, שזה כמובן לא נתון לוויכוח אבל זה מצב אובייקטיבי, או אם מדובר על אבטחה.

עמי פדרמן: אבל יש גם חוקים מעשה ידי אדם או שבאמת לא נחוצים, ואתן רק דוגמה אחת.

עמי פדרמן: בארץ על מנת להפעיל חדר כושר, שיכול להיות 3X3 או עשרה מטר מרובע, דרוש מישהו שיפקח על חדר הכושר בכל שעה.

עמי פדרמן: באירופה, שזה בהחלט מקום מתקדם לפחות כמונו, הר הזה לא נחוץ.

עמי פדרמן: המשמעות של עובדים כאלה היא כספית ובסופו של ר היא משליכה על הרווח של הענף.

עמי פדרמן: אנחנו סובלים מהרבה מאוד אפליות ועיוותים.

עמי פדרמן: לדוגמה, ארנונה היא שיטה שלחלוטין לא מתאימה לבתי מלון.

עמי פדרמן: אנחנו מגיעים למצב שארנונה במלונות בשנה טובה מגיעה ל-3.5% מהמחזור, כשבהרבה מקרים זה 25%-20% מהרווח.

עמי פדרמן: השיטה מבוססת על שטחים ועל מיקום, זה לחלוטין לא מתאים למלונות.

ישראל אייכלר: יש לך השוואה לארנונה בעולם?

עמי פדרמן: כן.

עמי פדרמן: בטורקיה אין בכלל; בקפריסין זה בערך 0.75 יורו ללינה - - -

ישראל אייכלר: באירופה ובאמריקה?

עמי פדרמן: זה לא עובר את ה-1% באף מקום.

עמי פדרמן: פה, בשנה טובה, זה 3.5%, כשיש משבר זה גם מגיע ל-5% ואף יותר מהמחזור.

עמי פדרמן: כמובן, במצב שאין רווח בכלל 5% מהמחזור אי-אפשר בכלל למדוד את זה כאחוז מהרווח.

עמי פדרמן: יש אפליות לעומת התעשייה.

עמי פדרמן: בתעשייה יש החזר בלו על הדלק, אצלנו אין; בתעשייה יש הקלות במיסוי על משמרת שניה ושלישית, אצלנו אין; בתעשייה יש הטבות בחוק עידוד השקעות הון, אצלנו אין.

עמי פדרמן: כך שיש הרבה מאוד דוגמאות של אפליה במיסוי, של שיטת מיסוי מקומי שלחלוטין לא מתאימה לענף שלנו, יש חוקי עבודה שמאוד מקשים עלינו.

עמי פדרמן: צריך להבין שמטבע הרים המלונאות היא ענף שעובד כשאנשים אחרים נחים, לכן אם העובדים מיועדים לרוב האוכלוסייה, לשעות המנוחה, ימי המנוחה, חגים וכן הלאה, היא לא מתאימה לענף שנועד לשרת את הציבור דווקא בימים ובשעות האלו.

עמי פדרמן: בעבר נוער אהב לעבוד במלונות בחופשות, היום זה קשה מאוד בגלל אכיפה, שבעבר לא הייתה קיימת, על שעות עבודה.

עמי פדרמן: למשל, נוער אסור שיעבוד אחרי 10:00 בערב.

עמי פדרמן: כולנו יודעים שהנוער בן 16 לא הולך לישון בשעה 10:00, כך שאם הוא לא יעבוד במלון, בסביבה ידידותית ומוגנת - - -

נועז בר ניר: ב-1:00 לפנות בוקר הוא רק יוצא לעבוד.

עמי פדרמן: כן.

עמי פדרמן: הסביבה של המלון היא סביבה מוגנת, היא סביבה טובה לנוער, אבל אסור לנו להעסיק נוער בסופי שבוע ואחרי 10:00 בלילה.

עמי פדרמן: כך שאותו נוער, שגם יכול לבוא ולהתנסות במקצוע, להתאהב בו ולהישאר, היום כמעט לא בא לעבוד בבתי מלון, כי אסור לבתי המלון להפעיל אותו בשעות שהוא צריך אז הם מעדיפים לא להעסיק אותו.

ישראל אייכלר: אולי כדאי שנעשה דיון – אמליץ ליושב ראש ועדת הכלכלה - על המלונאות כשלעצמה, בלי קשר לתיירות, אולי תכינו איזה נייר.

שמואל צוראל: לכבוד יהיה לנו.

לאה ורון: תעבירו לוועדה מסמך עם כל הנושאים שאתם מעלים ואפשר יהיה לזמן את הגורמים שכדאי שישתתפו בדיון.

ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לך, עמי פדרמן נשיא התאחדות המלונות.

ישראל אייכלר: עכשיו רשות הדיבור לחברת הכנסת יוליה שמאלוב-ברקוביץ.

ישראל אייכלר: בבקשה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני השר, קצת איחרתי אבל אני חייבת להגיד לך שאני מאוד אוהבת לשמוע אותך וכן ירבו שרים כמוך, כי יש תחושה שאתה אוהב את מה שאתה עושה.

סטס מיסז'ניקוב: איפה היית עד עכשיו?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני אומרת את זה בכל הזדמנות שאפשר, על אף שאתה נמצא במפלגה אחרת, ואתה בקואליציה ואני באופוזיציה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שאתה עושה עבודה יפה.

ישראל אייכלר: לאנדסמאן שאפט זה ר שאי-אפשר לוותר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה זה?

ישראל אייכלר: זאת אומרת, מי שבא מאותה ארץ - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בבוכרית זה נקרא ג'יגאר, זה כאילו יוצא מתוך הדם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל זאת לא הסיבה, כי יש לי ביקורת קשה מאוד לאלה שבאו מאותן ערים שלי, ולא עושים את העבודה כמו שר התיירות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כך שהמחמאה היא כפליים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש לך, ללא ספק, משמעות מאוד גדולה להסברה של מדינת ישראל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש כמה רים שרציתי לשאול וכמה רים שרציתי לייעץ.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ראיתי שבקונגרסים אנחנו נמצאים באפס.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כשאתה מגיע לקאן, ואתה רואה את הפסטיבל שם, וזה נורא דומה לטיילת בתל-אביב, אן אין שום סיבה שישראל לא תהפוך להיות אחד המקומות כי פופולאריים בתחום של פסטיבלים, קונגרסים וכו' וחבל מאוד שאנחנו נמצאים באפס.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רציתי לדעת האם יש לכם תוכניות בנדון.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מניחה שאפשר להגיד שזה בגלל הביטחון וכו', אבל יש לי תחושה שזו לא הסיבה היחידה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לדעתי כדאי להתייחס לנקודה הזאת, כי היא מאוד חורה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רציתי לשאול אותך לגבי תיירות פנים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שאחת הבעיות שלנו, שאנשים נוסעים לחו"ל, כי לנסוע אם משפחה לתיירות פנים בישראל עולה פי שניים יותר יקר מאשר לנסוע לטורקיה או יוון.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: האם גם בנושא הזה אתם חושבים?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שצריך לחבר את האוכלוסייה הישראלית לנבכי המדינה הזאת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: פעם היה כתוב במעליות: סנוב, באילת כבר היית?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השאלה היא אם יש לכם תוכניות גם בנושא הזה ואם יש לכם תוכניות כדי לראות איך אנחנו מקדמים תיירות פנים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אולי בגלל שאני ישראלי אני צריך להרוויח מכך, אני לא יודעת - לחשוב על הטבות או פרישה יותר טובה של בתי מלון, אבל יש פה בעיה רצינית.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לנסוע לקיבוץ מעגן לשבוע, אם אני לא טועה למשפחה זה 9,000-8,000 שקל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה יותר יקר מאשר לקחת את המשפחה ולנסוע לטורקיה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השאלה איפה אתם מתייחסים גם לנקודה הזאת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ר נוסף, אני, כיושבת ראש השדולה הירושלמית, ב-29 בחודש עושה כנס:

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הצגת פרויקט בניית רכבל למען קידום נגישות בירושלים הקדומה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מאוד מבקשת שאתה תופיע, גם שלחתי לך הזמנה אישית.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מאוד חשוב שתהיה שם, זה פרויקט שיכול לעשות פלאים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש תוכניות, יש משקיעים, ואני חושבת שנקודת המבט שלך שם מאוד חשובה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ר נוסף, אפרופו מצפה רמון.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אמרתי לאנשים שאני בעד קזינו במדינת ישראל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שאפשר לעשות רגולציה מספיק טובה כדי שצעירים עד גיל 21 לא ייכנסו, אפשר לעשות הרבה מאוד רים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: היה לי פעם איזה חלום לגבי מצפה רמון, להפוך אותו ללאס וגאס של ישראל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כשתיירתי שם עם ראש המועצה, היא אמרה: חס וחלילה, אבל מה שיכול להיות מעניין זה להפוך אותה לתיירות רפואית.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא יודעת מתי הייתם שם, אבל נדמה לי שכל הנושא של רפואה אלטרנטיבית במצפה רמון יכול למשוך לפה תיירות אדירה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני סתם זורקת לכם פה רעיון לחשוב עליו.

ישראל אייכלר: זה בוודאי רעיון יותר טוב מאשר קזינו.

נועז בר ניר: בינתיים נפתח שם מלון מדהים שלא הצליח למשוך עובדים מהמקום.

נועז בר ניר: היה צריך להסיע מרחבי הנגב.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה להגיד לך אפרופו קזינו - - -

ישראל אייכלר: אני לא רוצה לפתוח דיון בעניין הזה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא רוצה לפתוח דיון, אני רוצה להגיד לך נקודה אחת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שכאשר עומדים בדוכנים של מפעל הפיס אנשים מבוגרים, בני 80 ו-70, ואתה רואה שמצבם הכלכלי הוא לא בכי טוב והם מוציאים את החמישה שקלים האחרונים שלהם בשביל לקחת את החיש-גד, זה לא יותר טוב מקזינו.

ישראל אייכלר: קל וחומר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז אני חושבת שאולי כדאי - - -

ליטבינוף: הם בסך הכול קונים עוד יום של תקווה.

ליטבינוף: זה גם חשוב, פסיכולוגית.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יכול להיות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז בואו ניתן להם תקווה בדרך אחרת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא רוצה לפתוח את הדיון.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אשמח, אדוני השר, אם תוכל לענות לי על הנושא של תיירות הפנים, על הנושא של הקונגרסים ואם תקבל את הזמנתי לשדולה.

ישראל אייכלר: תודה רבה לחברת הכנסת יוליה שמאלוב-ברקוביץ.

ישראל אייכלר: עכשיו נשמע את ראש המועצה האזורית תמר, ליטבינוף.

ליטבינוף: אני רוצה לנצל את הבמה הזאת כדי להודות לשר ולשבח אותו, לא רק על הנתונים שראינו כאן, אלא גם לשבח אותו על ההחלטה האמיצה שהוא קיבל בנושא ים המלח וההגנה על בתי המלון.

ליטבינוף: אני חושב שזה השר הראשון שלוקח את תפוח האדמה הלוהט הזה ובאומץ רב לא מעביר אותו הלאה לשר הבא או מסיים את הקדנציה ללא החלטה.

ליטבינוף: אני חושב שהר הזה ראוי לכל השבחים.

ליטבינוף: עם זאת, תוך כדי קבלת החלטה על הפתרון לגבי הסוגיה של עליית המפלס והקציר, גם הובלת ההחלטה על קרן שתהיה לפיתוח האזור ופיתוח ים המלח, אני חושב שהפיתוח הוספה של עוד אטרקציות וחדרים יכולים לתרום לנגב עוד 20,000 מקומות עבודה, וראינו כמה כל חדר יכול לתרום מבחינת מקומות עבודה והר הזה חשוב מאין כמוהו.

ליטבינוף: עם זאת, אני רוצה להגיד שקמו בתי המלון גם בשנת 1995, וכשהייתה החלטה על הפתרון הזמני אז, בסביבות 1995, עד שנת 2000 הוכפלה כמות בתי המלון והיו מענקים.

ליטבינוף: היה סדר גודל של כ-2,000 חדרי בתי מלון והיום יש כ-4,000 חדרים.

ליטבינוף: זה קרה באותה החלטה.

ליטבינוף: לכן אנחנו חושבים שאם ההחלטה הזאת מתממשת והחלטת השר תתקבל בישיבת הממשלה, אנחנו צפויים להכפלה של חדרי המלון באזור ים המלח ויגיעו יזמים שמעוניינים להגיע לאזור.

ישראל אייכלר: זה קשור לסיפור של ה-6 מיליארד או שאתה מר במנותק?

ליטבינוף: לא, זה שני רים שונים.

ליטבינוף: שישה מיליארד זה לפתרון של עליית המפלס, קרי קציר של הבריכה.

ליטבינוף: החלק השני זה קרן לעידוד התיירות ולפיתוח תיירותי.

ישראל אייכלר: יש לכם תוכניות באזורים שלא התמלאו עד היום?

ליטבינוף: יש לנו תוכניות להקמה של עוד כ-8,000 חדרי מלון, שזה 20,000 מקומות עבודה לנגב.

ישראל אייכלר: לא, שאלתי אם המיקום של הפיתוח הוא - - -

ליטבינוף: כן, כן.

סטס מיסז'ניקוב: בין חמי זוהר לבין עין בוקק.

סטס מיסז'ניקוב: , רק אתקן את הטעות הבסיסית - הפתרון הוא משולב.

סטס מיסז'ניקוב: הפתרון כולל את השיקום, שזה קציר מלח ופיתוח האזור, שזקוק לפיתוח היום.

סטס מיסז'ניקוב: זה משולב.

ליטבינוף: עם זאת, אני רוצה להגיד שהתפיסה התיירותית של ים המלח היא שונה.

ליטבינוף: כמו שהשר אמר, שיש סלוגן של תל-אביב, שהיא עיר ללא הפסקה, אז יום המלח זה הפסקה ללא עיר.

ליטבינוף: התפיסה התיירותית היא תפיסה שונה, אנחנו לא רוצים להביא את העיר לים המלח, אנחנו רוצים לשמור על תפיסה של רגיעה.

ליטבינוף: כמובן שצריכות להיות מסעדות טובות וספא טובים וכל המתקנים הטובים ביותר, אבל התפיסה היא תפיסה שונה.

ליטבינוף: לגבי הקזינו – גם אנחנו, המועצה, עשינו עבודה כלכלית לגבי המיקום של הקזינו, ואין לי בכלל ספק.

ליטבינוף: אנחנו הולכים להקים מרכז קונגרסים של 1,000 מקומות, צמוד למרכז הקונגרסים הזה צריך להיות קזינו, ואם יש מקום שהוא המקום הנכון ביותר להקים קזינו במדינת ישראל זה ים המלח.

ליטבינוף: יותר מזה, ההכנסות של הקזינו יכולות לממן את הקציר, יכולות לממן את הפיתוח ויכולות לממן גם את הפיתוח של הערים סביב האזור של ים המלח, קרי דימונה, ערד, ירוחם וכן הלאה.

ליטבינוף: כל זה בפיקוח ממשלתי ובפיקוח של מפעל הפיס.

ליטבינוף: שוב, אני רוצה להודות לשר ולמשרד.

ישראל אייכלר: תודה רבה ל ליטבינוף.

ישראל אייכלר: אני רוצה לאפשר למנכ"ל אגודת מורי הדרך, דן אגיון, לר.

ישראל אייכלר: בבקשה.

דן אגיון: תודה רבה.

דן אגיון: ברשותך, אדוני היושב ראש, אריאל סטולר סגן יושב ראש האגודה יר בשמי.

ישראל אייכלר: אין בעיה.

אריאל סטולר: אני רוצה להודות לשר ולמשרד.

אריאל סטולר: בשנים האחרונות נעשתה עבודה רבה ואנחנו רואים את הצמיחה בתיירות.

אריאל סטולר: כל מאמצי השיווק אכן עוזרים.

אריאל סטולר: מורה דרך הוא מקצוע, כמו שהמשרד והשר אמרו לפני רגע, ההכשרה מאוד חשובה.

אריאל סטולר: זה מקצוע שלומדים במשך תקופה ארוכה, עם הכשרה ארוכה מאוד.

אריאל סטולר: זה המקצוע היחיד בתעשיית התיירות שמחייב רישיון.

אריאל סטולר: מה שקורה, בשנים האחרונות תעשיית ההדרכה עוברת, בחסות המשרד, למדריכים שאינם מדריכים מוסמכים – אם זה לכמרים או סטודנטים או כל מיני אחרים.

אריאל סטולר: המהלך הזה מביא לאובדן הכנסה.

ישראל אייכלר: הכמרים לא צריכים להתפרנס?

אריאל סטולר: צריכים, רק שהם לא ישראלים.

אריאל סטולר: אנחנו לא מרים על ישראל, אנחנו מרים על אנשים שבאים מחו"ל, בלי קשר לקבוצות, בלי שום הכרות עם הקבוצה.

אריאל סטולר: אנחנו מרים על כ-30% מהקבוצות אשר אינן מודרכות על-ידי מורי הדרך.

אריאל סטולר: החוק לא נאכף בעניין הזה ויש פגיעה במורי הדרך.

אריאל סטולר: מורי דרך שהוכשרו יושבים בבית ולא עובדים כאשר מי שעובד במקומם זה עובדים זרים שמגיעים מבחוץ.

אריאל סטולר: יש כוח אדם גדול מאוד שהוכשר ורוצה לעבוד בתעשייה הזאת ולא עובד.

אריאל סטולר: יש שביעות רצון גבוהה, הסכמה ואקדמיזציה, אבל מורי הדרך יושבים בבית למרות שמספר התיירים עולה.

אריאל סטולר: רוב מורי הדרך שסיימו קורס מורי דרך לא עובדים בתור מורי דרך.

אריאל סטולר: יש כ-6,000 רישיונות מורי דרך, מתוכם פחות מ-2,500 עובדים כי העבודה לא בטוחה, היא ניתנת לאחרים.

אריאל סטולר: מעבר לכך, יש פגיעה כלכלית במדינת ישראל.

אריאל סטולר: יש לנו פה נספח עם נתוני רקע.

אריאל סטולר: אנחנו מרים על כ-200 מיליון שקלים שההדרכה מכניסה בשנה, ואנחנו מפסידים בערך 60 מיליון שקלים הכנסות בגלל הדרכה לא חוקית.

ישראל אייכלר: נרצה לשמוע את תשובת המשרד בעניין העובדה שאתה מציין שאלפי מורי דרך יושבים בבית.

ישראל אייכלר: יש כל כך הרבה תיירים, ואין למורי הדרך עבודה אתה אומר.

ישראל אייכלר: נבקש שהמנכ"ל ישיב עכשיו?

לאה ורון: אולי המנכ"ל ירשום את כל השאלות ואחר כך ישיב.

ישראל אייכלר: אז לפני שניתן למנכ"ל להשיב ניתן את רשות הדיבור למר עמי אתגר, מנכ"ל לשכת מארגני התיירות.

ישראל אייכלר: בבקשה.

עמיהוד אתגר: אני חושב שהמצגת של השר דיברה בעד עצמה.

עמיהוד אתגר: אנחנו, כמובן, מצטרפים לברכות.

עמיהוד אתגר: אני רוצה להדגיש כמה רים.

עמיהוד אתגר: אחד, הפעילות של המשרד בשנים האלה נעשית בשיתוף עם הסקטור הפרטי, וזה ר חשוב.

עמיהוד אתגר: הבנייה של התוכניות האלה נעשית בשיתוף עם הסקטור הממשלתי, כשהמשרד לא מנותק מהעבודה של הסקטור הפרטי.

עמיהוד אתגר: הוצג כאן חזון, ואני חושב שלא במקרה בכל הדיונים שאני מכיר מהעבר ישנה הבנה בין סקטורים שונים – קואליציה ואופוזיציה, דתיים וחילוניים - על חשיבות והתרומה של התיירות.

דוד רותם: זה כי יש שר שיודע לנווט את העניין הזה.

עמיהוד אתגר: אני רוצה להדגיש בקיצור שני חזונות מאוד משמעותיים לפיתוחה של מדינת ישראל בקנה מידה שהוא לא במהלך עסקים רגיל: הנושא של ים המלח והנושא של תוספת של 20,000 חדרי בתי מלון.

עמיהוד אתגר: שני הפרויקטים האלה יחד, שמרים על פרישה של בתי מלון גם בירושלים, ים המלח ומקומות אחרים, זה שינוי של מדינת ישראל, זו לא אותה מדינה.

עמיהוד אתגר: השאלה היא בסופו של ר לא החלטה שהשר קיבל, שהיא מאוד טובה וכולנו מחזקים אותו, אלא איזה גיבוי יהיה לו מוועדת הכלכלה, מוועדת הכספים ומהממשלה להעביר את ההחלטות האלה, כי ההחלטות האלה בסופו של ר הן לא בידיים של השר בלבד.

עמיהוד אתגר: אנחנו קוראים כאן לוועדת הכלכלה, לקואליציה, לאופוזיציה ולממשלה לעשות שהרים האלה אכן יתממשו.

עמיהוד אתגר: עוד נושא, שקשור לתיירות כתעשיית ייצוא – אני רוצה להדגיש את זה בוועדת הכלכלה כי מן הסתם יהיו פה דיונים שקשורים להיחלשות של הדולר.

עמיהוד אתגר: אנחנו, כתעשיית ייצוא, חושבים שיש חשיבות מאוד גדולה שיהיה פתרון לנושא הזה בדרכים כאלה ואחרות – אני לא רוצה להיכנס כאן לדיון מפורט איך עושים את הרים האלה.

עמיהוד אתגר: אבל בכל מקרה, שתעשיית התחרות תוכל להתחרות בצורה טובה יותר.

עמיהוד אתגר: בסופו של ר אין לה ברירה אלא למכור את מדינת ישראל בדולרים, העולם לא רוצה ולא יכול לקנות את ישראל בשקלים ואם ימכרו את זה בשקלים עדיין זה יתייקר בדולרים.

עמיהוד אתגר: אנחנו נמצאים בתחרות מאוד גדולה מול המדינות השכנות ומול הכיס של התייר מכל המדינות האחרות בעולם, וחשוב מאוד שוועדת הכלכלה תיתן את הפתרונות הנכונים לכל תעשיות הייצוא, ובכלל זה לתעשיית התיירות.

עמיהוד אתגר: ועוד הערה אחת, מה יקרה אם הרים האלה לא יקרו, במיוחד לגבי התוספת של בניית בתי מלון?

עמיהוד אתגר: נהיה בסיטואציה שבה נפסיד תיירים למדינות שסביבנו, וכתוצאה מהר הזה התיירים ישתכנו במדינות שכנות, כמו מצרים, ירדן, קפריסין וטורקיה, ויבואו לישראל לתיירות יום.

עמיהוד אתגר: אנחנו רואים את זה קורה גם עכשיו ואנחנו מעריכים שפיתוח של תשתיות תיירות בתוך מדינת ישראל, עם תוספת חדרים, זה הכרח לכך שלא נהפוך להיות חצר אחורית של התיירים שיהיו במדינות מסביב ולא ישהו בישראל.

ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לך על הרים.

ישראל אייכלר: אני רוצה לאפשר לחבר הכנסת יריב לוין לר, לפני שהמנכ"ל יענה.

ישראל אייכלר: בבקשה, חבר הכנסת לוין.

יריב לוין: תודה, אדוני היושב ראש.

יריב לוין: אל"ף, אני מברך את השר.

יריב לוין: בתחום התיירות אנחנו מרגישים תנופה חשובה, שיש לה תופעות רוחביות לא רק בנושאים הכלכליים, אלא אני רואה בזה גם מנוף הסברי ממדרגה ראשונה.

יריב לוין: בעניין הזה טוב היה אם הענף הזה היה מקבל את הקצאת המשאבים שהוא צריך משום שהערך שלו הוא ערך כפול: הוא גם כלכלי וגם הסברתי כלפי חוץ, ר שהוא חיוני, כמובן.

יריב לוין: אני מבקש להתייחס לנקודה של מורי הדרך, שהיא נקודה כואבת ונדמה לי שנציגי הארגון דיברו כאן – לזכותם ייאמר – בעדינות ובהדרת כבוד.

יריב לוין: אני ארשה לעצמי להיות קצת פחות עדין.

יריב לוין: אני חושב שהמצב הזה הוא שערורייה שמוכרחים לשים לה סוף.

יריב לוין: מעבר לנושא הכלכלי והנושא של פרנסה ותעסוקה, נוצר פה מצב שתיירים שמגיעים אלינו, במקום לשמוע, לראות וללמוד את העובדות כפי שהן, מקבלים מין מסע תעמולה שמציג נרטיב הפוך לחלוטין, ממניעים לאומניים של הצד השני וצריך לומר את הרים בצורה הברורה ביותר.

יריב לוין: כאשר לוקחים אותם לסיורים, במקום להראות להם את הישגיה של מדינת ישראל ולהסביר להם את ההיסטוריה של המקום והארץ, מסבירים להם ומספרים להם על כל מיני רים אחרים.

יריב לוין: הר הזה הוא ר שאף מדינה לא הייתה מרשה שיקרה בתחומה, לא מצד אזרחים שלה ובטח ובטח לא מצד אנשים שמגיעים מבחוץ ומדריכים את הקבוצות האלה.

יריב לוין: אני חושב שבנושא הזה חייבת להיות התערבות רגולטורית מהירה של המשרד.

יריב לוין: לא רק במישור של עמידה על כך שקבוצות יהיו מלוות אך ורק עם מורי דרך בעלי רישיון וכן הלאה, אלא גם באופן שבו ניתן הרישיון ומערך ההכשרה וההשתלמויות, באופן כזה שקבוצה שתודרך על-ידי מורה דרך תקבל את התמונה האמיתית של מדינת ישראל וההיסטוריה של הארץ הזו ולא כל מיני רים אחרים.

דוד רותם: אגיש הצעת חוק.

ישראל אייכלר: זהו, אני רוצה לשאול אותך איך אתה מיישם את זה.

ישראל אייכלר: בפעם האחרונה שאני נסעתי עם מורה דרך שהכתיבו לי הייתה ב-1990 כשנסעתי לברית-המועצות, ואז הביאו לנו מדריך שהיה צמוד אלינו ולקח לנו את הדרכונים.

ישראל אייכלר: מאז שהשתחררה ברית-המועצות - - -

דוד רותם: וזה היה רע?

ישראל אייכלר: אני אומר לך שמאז שהשתחררה ברית-המועצות אף אחד לא אמר לי מי יהיה מורה הדרך שלי, לא באוקראינה ולא - - -

דוד רותם: מורה הדרך ההוא היה רע?

ישראל אייכלר: אני רוצה להגיד שמאז אף אחד לא אמר לי, אז איך אתה תגיד לאנשים מי יהיה מורה הדרך שלהם?

אריאל סטולר: בכל מדינה אחרת זה גם קיים, גם בספרד, גם בפולין וגם באיטליה.

יריב לוין: הר הזה מקובל בעולם ויש לא מעט דרכים לחייב ברישוי ולעשות מערכת מסודרת בעניין הזה.

יריב לוין: אני חושב שהמשרד חייב לתת על העניין הזה את הדעת ולייצר איזשהו מנגנון משום שאחרת אנחנו יוצאים מצב שבמו ידינו אנחנו מביאים הנה את התיירים כדי להסביר להם בדיוק הפוך ממה שאנחנו רוצים שהם יידעו ומייצרים במו ידינו שגרירים שליליים לישראל במקום ההיפך.

יריב לוין: את הר הזה צריך למנוע ואפשר למנוע.

ישראל אייכלר: תודה רבה לחבר הכנסת יריב לוין, אני בטוח שהמנכ"ל יתייחס גם לזה.

ישראל אייכלר: אחרון הדוברים, מנכ"ל המועצה הישראלית לצרכנות.

ישראל אייכלר: אם אפשר, ממש בדקה.

אהוד פלג: דקה תספיק לי, תודה.

אהוד פלג: קודם כול, אני רוצה להצטרף לברכות על העשייה היפה והמרשימה שהוצגה בפנינו.

אהוד פלג: הייתי רוצה להתייחס לתחום שלא עלה פה, וזה תחום התיירות היוצאת.

אהוד פלג: זו נקודה כאובה שעולה, לצערנו, מדי פעם כאשר סוכן נסיעות או גורם תיירותי שמקבל כספי לקוחות פושט את הרגל או נקלע לקשיים כספיים ולא מסוגל לספק את מה שהובטח, והתיירים היוצאים - כלומר, הצרכנים הישראלים - נשארים מול שוקת שבורה.

אהוד פלג: טיפל בנושא הזה חוק שירותי תיירות משנת 1976 והורה על הקמת קרן להבטחת כספי לקוחות.

אהוד פלג: הקרן הזה דה פקטו לא פועלת מסיבות שונות, שאני לא רוצה להרחיב עליהן את היריעה, אבל זה דורש התערבות של שר התיירות כדי לחלץ את הנושא הזה, שפוגע בהרבה מאוד צרכנים ויש לו פתרון.

ישראל אייכלר: תודה רבה למנכ"ל המועצה הישראלית לצרכנות.

ישראל אייכלר: עכשיו נבקש ממנכ"ל משרד התיירות, מר נועז בר ניר, שישיב לנושאים שהוצגו בוועדה.

נועז בר ניר: אני מודה ליושב ראש ולממלא מקום היושב ראש על הדיון.

נועז בר ניר: ברשותכם, אשיב בראשונה על נושא מורי הדרך.

נועז בר ניר: יש רגולציה מאוד ברורה בתחום מורי הדרך ויש אכיפה.

נועז בר ניר: המשרד מאמין וחושב שכדי שתייר יקבל את השירות הטוב ביותר צריך לר אתו בשפה שלו.

נועז בר ניר: עצם העובדה ש-99% מהתיירים שיוצאים מפה הם שגרירים של רצון טוב, זה בין היתר שהם נהנים מהארץ והם מקבלים את ההדרכה בשפתם.

נועז בר ניר: ההיתרים שניתנו לעבודה ללא ישראלים הם רק לסינים וקוריאנים, שזה שווקים שצמחו במהירות ולא הייתה בידי מורי הדרך הישראלים האופציה והאפשרות לתת להם את השירות הזה.

נועז בר ניר: לכן, מדובר רק על שתי הקבוצות האלה.

נועז בר ניר: דרך אגב, יש לא מעט מורי דרך ישראלים ממזרח העיר, ממקומות אחרים.

נועז בר ניר: הם מורי דרך, עברו את המסלול הנדרש ממורי הדרך ואני לא יכול להכתיב לאף סוכן את מי לקחת.

נועז בר ניר: כל מי שיש לו רישיון זכאי למכור את עצמו ואני לא יכול להגיד לסיטונאים את מי לקחת ואת מי לא.

נועז בר ניר: כמו שאמר חבר הכנסת אייכלר, הסיטונאים בוחרים בעצמם ואם זה מישהו שיש לו רישיון או היתרים בסינית או בקוריאנית – זה מקובל.

נועז בר ניר: מספר התיירים עלה.

נועז בר ניר: היו לנו המון צווארי בקבוק, חיפשנו בנרות מורי דרך בכל מיני שפות.

נועז בר ניר: היו חסרים מורי דרך, ויכול להעיד על זה עמי אתגר, בגרמנית, איטלקית ולא מעט שפות אחרות.

נועז בר ניר: יש תלונות קשות מצד הסיטונאים על כך שחסרים מורי דרך.

נועז בר ניר: זה נכון, יש מורי דרך בשפות מסוימות - מורי הדרך דוברי העברית - שלא נהנים מגל התיירות, צריכים ללמוד שפות נוספות.

נועז בר ניר: משרד התיירות היום נקט מהלכים לסבסוד מורי דרך בשפות שחסרות ואני בהחלט רואה גידול ברישום כתוצאה מכך.

נועז בר ניר: אני מקווה שנוכל לתת באמצעות ישראלים את השירות הזה.

נועז בר ניר: אני חייב להגיד שלמורי הדרך הישראלים סייענו גם בקטע של הגדלת מספר התיירים ובשנה האחרונה אנחנו מאפשרים לכ-200 מורי דרך להיכנס לבית לחם, ר שלא היה.

נועז בר ניר: זאת אומרת, אם אני רואה את כל הכיוון הזה, אז אני חושב שבעצם זה שאנחנו נותנים את השירות הזה בשפתם של האנשים, מגדילים את השוק ונותנים להיכנס לבית לחם, אנחנו משפרים את התעסוקה.

יריב לוין: היום יש חובה לקבוצה שתהיה מלווה על-ידי מורה דרך מקומי או שזו אפשרות?

נועז בר ניר: יש חובה.

יריב לוין: והיא נאכפת?

נועז בר ניר: זה נאכף.

נועז בר ניר: לא מצאנו הרבה מקרים.

נועז בר ניר: יש נקודה נוספת, שאולי אתה מתכוון אליה, הסוגיה של כמרים שהם מורים רוחניים.

לאה ורון: הם מלווים על-ידי מורה דרך מקומי?

נועז בר ניר: הם לא בהכרח מלווים על-ידי מורה דרך מקומי, אם הם מדריכים באתרים שמוגדרים כאתרים רוחניים.

נועז בר ניר: באתרים רוחניים, באתרי נצרות, אין חובה של מורי דרך ובג"ץ נתן את ידו להסדר הזה.

נועז בר ניר: אנחנו עובדים בשיתוף עם אגודת מורי הדרך ודואגים שאותם כמרים, אותם רועים רוחניים, ידריכו רק באותם אתרים רוחניים.

נועז בר ניר: כל אתר שהוא לא שנוי במחלוקת והוא לא אתר רוחני, צריך וחובה שתהיה הדרכה של מורה דרך, ואנחנו מקפידים על זה.

יריב לוין: בכמה מקרים ננקטו צעדים נגד חברות שלא השתמשו במורי דרך בשנת 2010?

נועז בר ניר: למיטב זכרוני מקרים בודדים.

נועז בר ניר: בביקורות שלנו – ויש לנו יחידת ביקורת שעושה ביקורות כאלה, לעתים בשיתוף אגודת מורי הדרך - לא היו הרבה מקרים.

נועז בר ניר: היו מקרים די בודדים של מורי דרך שנתפסו מדריכים ללא רישיון.

דן אגיון: אני יכול להגיד לגבי מארגני התיירות הנכנסת, שהם המעסיקים של מורי הדרך - 99% מהעבודה נעשית עם מורי דרך בעלי רישיון שהשכר שלהם משולם לפי הסדר קיבוצי בין אגודת מורי הדרך ולשכת מארגני התיירות הנכנסת לישראל.

עמי אתגר: גם אני יכול להעיר איזו נקודה קטנה – עיקר הבעיה, שאנחנו מרגישים אותה בהיקפים הגדולים, ההיקפים שיש להם גם משמעות כלכלית רצינית, זה בקבוצות הצלייניות ששם ישנו סחף.

עמי אתגר: זה כבר מזמן עבר מהנושא של רק רועים רוחניים ומגיע לכל מיני סטודנטים לתיאולוגיה שנמצאים פה על בסיס זמני כזה או אחר או כל מיני אנשים שעושים לפרנסתם ומגיעים מחו"ל עם הקבוצה.

ישראל אייכלר: יש לי שאלה בקשר לרישיון עצמו.

ישראל אייכלר: כל אזרח יכול לקבל רישיון מורה דרך?

נועז בר ניר: אחרי שהוא עובר את התהליך, כל תושב יכול לקבל את הרישיון.

נועז בר ניר: זה לימודים, בחינות, בחינות בעל-פה, יש תהליך ארוך.

נועז בר ניר: תהליך ההכשרה של מורי הדרך בישראל הוא אחד מתהליכי ההכשרה היותר קשים בעולם, ובזכות זה שיש לנו מורי דרך ברמה כזאת גבוהה שביעות הרצון של התיירים מאוד גבוהה, כי אלה מורי דרך מאוד איכותיים.

יריב לוין: הרישיון הוא לכל תושב או לכל אזרח?

נועז בר ניר: תושב.

יריב לוין: למה אתם לא מגבילים את הרישוי רק לאזרחים?

יריב לוין: הרי אנחנו יודעים בדיוק איפה הבעיה.

יריב לוין: בואו, נשים את הרים על השולחן, לא נטאטא את העניין מתחת לשטיח.

יריב לוין: הבעיה היא שבאים אנשים ממזרח ירושלים וממקומות אחרים, לוקחים את התיירים ומספרים להם מה שמספרים להם.

יריב לוין: שם הבעיה.

יריב לוין: כולנו יודעים את זה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: תוכן, הבעיה היא תוכן.

יריב לוין: עברתי ליד קבוצות ושמעתי במו אוזניי מה אומרים להם.

יריב לוין: זה איום ונורא.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת לוין, אנחנו לא נמצאים בוואקום.

סטס מיסז'ניקוב: לא היית בתחילת הדיון כשפירטתי את הסיבות למה מדינת ישראל היא לא בדיוק חלום חייהם של התיירים, למרות כל מה שאנחנו מספרים לעצמנו על פניני תיירות וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: ישנם רים שלא תלויים בנו ויש אחרים שכן תלויים בנו, שבגללם זה לא דווקא חלום חייהם להגיע אלינו.

סטס מיסז'ניקוב: יצרנו סיבה למה בכל זאת, למרות הסיבות האלה, כן להגיע אלינו.

סטס מיסז'ניקוב: אחת הסיבות היא שאנחנו ארץ הקודש.

סטס מיסז'ניקוב: ארץ הקודש, וזה חשוב, זה לא מדינת ישראל כשלעצמה, זו יחידה גיאוגרפית.

סטס מיסז'ניקוב: מה לעשות?

סטס מיסז'ניקוב: זה גם בית לחם, זה גם יריחו וגם מקומות אחרים.

סטס מיסז'ניקוב: אחת הסיבות שמגיעים אלינו, למרות התדמית השלילית שמוקרנת כל בוקר ב-CNN וב-BBC ולמרות הפוליטיקה הגואה סביבנו ולמרות המשבר המתמשך בשער הדולר אצלנו, שפוגע בתיירות, ולמרות המשבר הכלכלי העולמי ולמרות זה שאנחנו יקרים בהרבה מאוד שירותים שאנחנו מעניקים - בגלל נושאים אובייקטיביים, בגלל כוח עבודה יותר יקר ובגלל קרקע מוגבלת וכך הלאה - אחד הרים שבכל זאת מניע את האנשים להגיע אלינו זה המעבר החופשי בין המקומות הקדושים: בין ירושלים לבית לחם, אחר כך לנצרת, אחר כך ליריחו וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: אחד הרים שאני משמיע בסיורים שלי ברחבי העולם הוא שבזכות קצה של הקצה של השת"פ עם הרשות הפלסטינית בתחום התיירותי והכלכלי אנחנו מצליחים להביא את תנועת התיירות, למרות התדמית הפגועה שלנו.

סטס מיסז'ניקוב: שים לב, שנת 2010 מבחינת תדמית מדינת ישראל הייתה על הקרשים ומבחינת התיירות היינו בשיא השיאים.

סטס מיסז'ניקוב: בכל שנות מדינת ישראל לא היה כזה ר.

סטס מיסז'ניקוב: איך?

סטס מיסז'ניקוב: כי אנחנו מצליחים ליצור מצב נורמלי בכל הבלגן הלא נורמלי הזה.

סטס מיסז'ניקוב: וכששואלים אותי: האם יש לכם שיתוף פעולה פורה עם הרשות הפלסטינית?

סטס מיסז'ניקוב: קודם כול אנחנו מציינים את שיתוף הפעולה בתחום הוראת הדרך.

סטס מיסז'ניקוב: כן, יש לנו הסכם שמאפשר למורי הדרך שלנו, ששייכים לאגודת מורי הדרך, להגיע לבית לחם ולהדריך שם, ובמספרים הרבה יותר פחותים אנחנו מאפשרים למורי הדרך שלהם להגיע אלינו, כולל במזרח ירושלים, כולל הוראה של תושבי מזרח ירושלים, במספרים הרבה יותר מוגבלים מאשר מורי הדרך שלנו שמדריכים שם.

סטס מיסז'ניקוב: אבל בלי ההדדיות הזאת אנשים לא יבואו.

סטס מיסז'ניקוב: אנשים יבינו שאין פה מעבר חופשי, שיש פה א-נורמליות, שארץ הקודש – היחידה הגיאוגרפית – בסגר, ופשוט יעדיפו את המקומות האחרים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו צריכים לשמור על איזון.

סטס מיסז'ניקוב: ותאמין לי, אני הרי שייך לאותו מחנה כמוך, ואם אני אומר לך את זה, זה בדוק.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו עושים את זה, אנחנו שולחים אנשים סמויים שלנו כדי שיבדקו מה מספרים לאנשים, איזה מסרים.

סטס מיסז'ניקוב: תאמין לי, למרות כל השמועות האלה, לא תפסנו אנשים, גם ממזרח ירושלים, שמקלקלים לנו כל כך הרבה.

סטס מיסז'ניקוב: לגבי זה שאנשים יושבים בבית, אז הרבה מאוד אנשים רוצים להיות מורי דרך ובינתיים אין מספיק תיירים לכל מורי הדרך האלה.

סטס מיסז'ניקוב: זה עצוב, אבל אם נמשיך במגמה שהתחלנו אז יכול להיות שיבוא לפה חמישה מיליון תיירים ואז לכל מורה דרך שיושב כרגע בבית תהיה תעסוקה.

סטס מיסז'ניקוב: זה לא הקריטריון, הקריטריון הוא באמת שיבואו, שירגישו שאנחנו מדינה נורמלית ויבואו.

נועז בר ניר: בנושא של כנסים יש התעוררות חיובית בשנים האחרונות, אבל זה עדיין נושא שמצריך שיווק, מצריך חשיבה ארוכת טווח.

נועז בר ניר: אנחנו עובדים בשיתוף עם התעשייה על הקמת לשכת כינוסים שתרכז את הנושא הזה, תמכור את ישראל בעולם, כמו שמדינות אחרות מוכרות את עצמן.

נועז בר ניר: זה נושא שאני צופה בו עלייה בעתיד.

נועז בר ניר: התחזקות השקל היא בעיה שמדאיגה אותנו מאוד בתחום הזה.

נועז בר ניר: אנחנו הופכים להיות פחות תחרותיים בעולם.

נועז בר ניר: אנחנו צריכים לעשות פה עבודה משולבת, עם מהלכים לצמצום ההוצאות הרגולטוריות העודפות כי, כפי שהציגו המלונאים, יש לנו בעיה של הוצאות עודפות בתחומים שונים, שאנחנו צריכים להפחית.

נועז בר ניר: צריך יהיה לעשות מהלך משותף כדי לשפר את התחרותיות כי בסך הכול אנחנו מתמודדים בשוק בין-לאומי והמצב הזה הוא רע מבחינתנו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא ענית לי על הנושא של תיירות פנים.

סטס מיסז'ניקוב: לא היית פה בהתחלה, אני התייחסתי לזה.

סטס מיסז'ניקוב: למשל, המשבר בקיץ שעבר עם טורקיה עזר הרבה, היה קמפיין שיצאנו אתו תחת הסלוגן: דווקא עכשיו חופשה בישראל.

סטס מיסז'ניקוב: הגדלנו את תיירות הפנים ב-4% בקיץ שעבר בהשוואה לקיץ שלפני זה ובהשוואה לקיץ של 2008, שהיה השיא הקודם בתיירות, בזכות הפטריוטיות של הישראלים שפתאום אמרו: טורקיה פאסה אז אנחנו בוחרים כחול לבן.

סטס מיסז'ניקוב: יצרנו דילים, מלונאים יחד עם טור-אופרייטור ועם מורי דרך.

סטס מיסז'ניקוב: מה שיוזיל מאוד חופשות בישראל זה, כמו שאמרתי, בנייה מזורזת של בתי מלון, כי אז ההיצע יהיה הרבה יותר גדול והמחירים ירדו.

ישראל אייכלר: מלונאות עממית יותר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל יש תפוסה של 60% בכל בתי המלון.

מיכאל דולמן: זה 70%.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: 70% במקומות ספציפיים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עדיין יש 40%, 50% - - -

נועז בר ניר: אל תשכחי שתיירות זה עונתי.

ישראל אייכלר: את מרת על תיירות במחירים עממיים, ואת מרת על בתי המלון היקרים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני שואלת איך אנחנו גורמים לישראלים לא לוותר על שום פיסה פה, קודם כול להיות - - -

סטס מיסז'ניקוב: אז אני אומר עוד פעם – אנחנו מספיק אטרקטיביים.

סטס מיסז'ניקוב: אם נוכל תוך זמן קצר לבנות עוד בתי מלון עממיים, לאו דווקא חמישה כוכבים - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש את זה בתוכניות?

סטס מיסז'ניקוב: ודאי, דיברתי על זה.

נועז בר ניר: זה הוצג, את פשוט לא ראית.

סטס מיסז'ניקוב: זה העוגן שלנו בשנת 2011.

סטס מיסז'ניקוב: המחירים יתחילו לרדת.

סטס מיסז'ניקוב: זה בדיוק כמו שאנחנו פותחים עכשיו קווי טיסות ממדינות שונות, כמו גרמניה ואוקראינה, אחרי שביטלנו את הוויזות, והמחירים התחילו לרדת.

סטס מיסז'ניקוב: התחלנו מ-800 דולר לכרטיס לאוקראינה, עכשיו אפשר להשיג גם ב-300 דולר.

סטס מיסז'ניקוב: את יודעת את זה.

סטס מיסז'ניקוב: זה כוחה של התחרות.

סטס מיסז'ניקוב: לכן אחד הרים האופרטיביים של החלטת ועדת הכלכלה הוא לקרוא למשרד האוצר לעזור למשרד התיירות בתוכניות להרחיב את היצע החדרים: לבנות בתי מלון חדשים וגם לנצל את אחוזי הבנייה בבתי המלון הקיימים ברחבי הערים.

סטס מיסז'ניקוב: דיברתי על זה בהרחבה, ואני חושב שזה צריך להיכנס גם להחלטה של ועדת הכלכלה.

ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לכבוד השר.

ישראל אייכלר: אנחנו נסכם את הישיבה בהודעת הוועדה: בהתאם למתחייב מסעיף 106 לתקנון הכנסת, דיווח שר התיירות, מר שר התיירות סטס מיסז'ניקוב, לוועדת הכלכלה על תוכניות המשרד ופעילותו.

ישראל אייכלר: יש מחסור של 19,000 חדרי מלון בדרגות שונות.

ישראל אייכלר: הוועדה תקיים דיון מיוחד בנושא המלונאות לאחר שיתקבל דוח על מצב בתי המלון ובעיותיהם.

ישראל אייכלר: הוועדה רשמה את יעד המשרד לתוספת של עוד מיליון תיירים תוך שלוש שנים.

ישראל אייכלר: יש צורך לפתח את אזור ים המלח לצורכי תיירות.

ישראל אייכלר: הוועדה מבקשת מהשר לבחון דרכים לעידוד תיירות יהודית למקומות הקדושים ליהדות, בעיקר בירושלים ובגליל.

ישראל אייכלר: הוועדה שמעה את בעיית מורי הדרך הרבים שאינם מוצאים פרנסתם בשוק התיירות.

ישראל אייכלר: הוועדה רשמה בסיפוק את הצלחת משרד התיירות לבצע את מבצע ל"ג בעומר, כמו התיירות בחגים ובמועדים בירושלים בכותל המערבי ובכל המקומות אליהם באים תיירים בחגים לארץ.

ישראל אייכלר: תודה רבה, כבוד השר, תודה רבה לחברי הכנסת.

ישראל אייכלר: הישיבה נעולה.