ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 529, 2011-06-01 09:30

כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב, ברוכים הבאים לוועדת הכלכלה.

כרמל שאמה-הכהן: הישיבה היא מיוחדת לציון יום ירושלים.

כרמל שאמה-הכהן: הוועדה קיימה גם אתמול ישיבה בעניין מצוקת הדיור בירושלים, בהשתתפות ראש עירית ירושלים, סגניו, חברי מועצת העיר, והנתונים שם היו לא פשוטים.

כרמל שאמה-הכהן: אבל אני חושב שנושא הדיון היום מתקשר ומחזק, ובעצם – משולב בנושא של מצוקת הדיור, שמתבטא בעיקר בנתון מאד שלילי של הגירת צעירים מהעיר.

כרמל שאמה-הכהן: אז מדינת ישראל וגם כנסת ישראל משקיעות מאמצים להיאבק על ירושלים במעגלים החיצוניים  והבינלאומיים על מעמדה של העיר והריבונות שלנו שם, אבל אם נאבד אותה בתהליכים הפנימיים – אז מה הועילו חכמים בפועלם?

כרמל שאמה-הכהן: לכן הוועדה החליטה להיעתר לבקשת תנועת "התעוררות" שהעלתה יוזמה ברוכה, ולקיים דיון בעניין העברת יחידות ממשלתיות לירושלים, כמנוף לצמיחה כלכלית.

כרמל שאמה-הכהן: מדי פעם יוצא לוועדה – זה יוצא בעיקר בדיונים על ערוץ 10, בדיונים על מקום מושבה של חברת החדשות, אבל כאן מדובר בראיה יותר כוללת, שהיינו מעוניינים קודם כל שמישהו מטעם תנועת "התעוררות" יציג את הנתונים שהוכנו.

כרמל שאמה-הכהן: אני חייב לציין שהנתונים מאד מעניינים, די מרחיבים את היריעה, כלומר – אנשים יודעים שירושלים היא לא בדינאמיקה חיובית כלפי מעלה, אבל זה ממחיש באמת איך אפשר שהחלטות ממשלה שכבר קיימות, כלומר - אין ויכוח על מדיניות רק צריך לקיים מעקב ולחץ על היישום.

כרמל שאמה-הכהן: לכן אני אבקש ממירב כהן להציג את המצגת.

מירב כהן: קודם כל – תודה על האוזן הקשבת.

מירב כהן: לא היה קשה, להפתעתנו, לתת במה לנושא החשוב הזה, אז תודה לך ותודה ללאה ולכל הצוות, ונתחיל.

מירב כהן: המטרה היא באמת להביא גופים ציבוריים לירושלים.

מירב כהן: מילה על תנועת  "התעוררות" כדי שתדעו מי אנחנו.

מירב כהן: זו תנועה שמורכבת אך ורק ממתנדבים שעושים ככל יכולתם על מנת להשאיר בירושלים אוכלוסייה צעירה, עובדת, פלורליסטית.

מירב כהן: יש לנו ייצוג במועצת העיר ובאגודות הסטודנטים.

מירב כהן: זה, על רגל אחד.

מירב כהן: אנחנו ניגשנו למשימה מתוך הבנה שבעיית התעסוקה היא היום הגורם המרכזי לעזיבתם של צעירים את העיר ירושלים.

מירב כהן: חברים שלי עוזבים את ירושלים בסוף הלימודים שלהם כי אין להם איפה לעבוד, ולכן חשבנו שהדרך הכי מתבקשת היא לדרוש שהחלטות ממשלה וחוק יסוד: ירושלים ימומשו.

מירב כהן: חוק יסוד: ירושלים, יש פה ציטוט מסעיף מספר 2, בחוק שקובע ש "ירושלים זה מקום משובם של הממשלה...."

מירב כהן: נכון שהנוסח קצת מעורפל וזה יוצר כל מיני גרסאות של פרשנות לחוק.

מירב כהן: למשל, בשעת 2007 עשה המנכ"ל של הרשות לפיתוח ירושלים עבודה, ושם הוא בעצם פרס את כל הגופים שלשיטתו, על פי הסעיף הזה, אמורים לשבת בירושלים, ואנחנו באמת מגיעים לרשימה של עשרות גופים – חברות ממשלתיות, גופי סמך, גופי מחקר, הרבה מאד גופים שאם הם היו בירושלים המצב התעסוקתי בעיר היה אחר.

מירב כהן: יש כל מיני החלטות ממשלתיות שעוסקות בנושא.

מירב כהן: לצערי – הרבה החלטות, פחות יישום.

מירב כהן: ההחלטה האחרונה שהתקבלה היתה בשנת 2007, ואם לתמצת את מה שההחלטה הזו קובעת, זה אומר שכל יחידות הממשלה הארציות יעותקו בתוך 8 שנים לירושלים.

מירב כהן: מדובר באלפי משרות, ותכף נרחיב על זה.

מירב כהן: רשות החברות היתה אמורה להכין תכנית שתעודד חברות ממשלתיות לעבור לתוך העיר.

מירב כהן: אני עד היום לא ראיתי שום תכנית כזו שמקנה תמריצים או משהו שיעודד, באמת, חברות להגיע לירושלים.

מירב כהן: כל גוף סטטוטרי חדש שהוקם בירושלים – גם כן, סעיף שמצפצפים עליו, אני יודעת על לא מעט גופים שקמו לאחר החלטת הממשלה, אחרי 2007, מחוץ לגבולות ירושלים, ומחריגים את משרד הביטחון ומשרד החקלאות.

מירב כהן: שימו לב – ההחלטה הזו היא מ-2007.

מירב כהן: עד 2007 משרד הביטחון ומשרד החקלאות הם היו אמורים, לכאורה, לשבת בירושלים.

מירב כהן: חוץ מזה יש את תמ"א 35, תכנית המתאר הארצית של ישראל,  שהיא במעמד סטטוטורי של חוק, לכל דבר ועניין, ושם נכתב, ב-2005, שיש להשלים את העברתם של כל משרדי הממשלה ומערכת הביטחון בכללם, לירושלים.

מירב כהן: אז זה קצת הרקע הפורמלי, החוקי, קצת תכניות שבצנרת שאמורות להשלים ולעודד את המעבר הזה,  לקלוט את אותם משרדים שנמצאים היום מחוץ לירושלים.

מירב כהן: יש את בניין גנרי 2, וההערכות הן שזה משהו בסביבות 1,200 עובדים שאמורים להיקלט לשטחים האלה, של המשרדים, חלקם כבר מתוך ירושלים, משפרי דיור, וחלקם מחוץ לעיר.

מירב כהן: זאת אומרת – זה לא פותר את כל הבעיה.

מירב כהן: יש גם תכנית ל- 14 מגדלים בכניסה לעיר, כאשר - -

גבי שוחט: כדאי שתעדכני, זה כבר פורסם.

מירב כהן: זה כבר משהו שצריך לומר לזכות הוועדה – כי זה זרז מסוים.

מירב כהן: אנחנו שמחים לשמוע שהמכרזים כבר יצאו לדרך.

מירב כהן: אז יש 14 מגדלים, 2 מגדלים מתוכם אמורים להיות לקרית המחוזות, היתר אמורים להיות  - -

ניר ברלוביץ: גם פורסם.

ניר ברלוביץ: גם קרית המחוזות פורסם.

מירב כהן: עוד יותר טוב – מבקר המדינה פורסם?

מירב כהן: הספריה הלאומית פורסמה?

מירב כהן: האמת היא שזה מבורך, ומאד משמח.

מירב כהן: זה, כמובן לא יספיק, כי זה עדיין לא יספיק כדי לקלוט את כל היחידות שאמורות לעבור, אבל אין שמחה ממני לשמוע את הבשורה הזו.

מירב כהן: בעקבות ההחלטה מ-2007 החשב הכללי באוצר הכין עבודה שבעצם ממפה את ההיצע – איפה אפשר לבנות בירושלים ולקלוט את אותם משרדים.

מירב כהן: למה אני מתעכבת על הנקודה הזו?

מירב כהן: – כי בכל פעם שפנינו למשרד, או ללשכה של שר – תמיד אמרו לנו: מה אתם רוצים.

מירב כהן: אין מקום בירושלים.

מירב כהן: אז העבודה של החשב הכללי, עבודה פנימית של המדינה, מראה שזה ממש לא המצב.

מירב כהן: אני אראה שקפים ממש מתוך העבודה.

מירב כהן: אנחנו רואים שבעצם מ-2008, ואני מניחה שהיום המצב לא השתנה בצורה דרסטית, יש משרדים שצריך להעביר מחוץ לירושלים לתוך ירושלים, והצרכים שלהם זה 132 מ"ר.

מירב כהן: בתוך ירושלים יש משרדים שמצריכים שדרוג, וזה 177 מ"ר.

מירב כהן: המספר החשוב כאן הוא ה- 132.

מירב כהן: זו לא עבודה שלנו.

מירב כהן: החשב הכללי בעצמו עשה עבודה על ההיצע, ואתם רואים – הוא בעצם ממפה את כל הנקודות שאפשר לקלוט בהן עובדים, לבנות או שזה כבר קיים.

מירב כהן: הוא מחלק את זה לטווח קצר, בינוני וארוך.

מירב כהן: מה שחשוב בשקף הזה – זה שבטווח הקצר יש 295 מ,ר שיכולים לקלוט עובדים מחוץ לירושלים כבר היום.

מירב כהן: אז הטענה הזו שאין שטחים בירושלים, אין איפה לבנות, אין שטחים למשרדים – זו טענה שהשקף הזה מרוקן בעצם מתוכן.

מירב כהן: מה הפוטנציאל?

מירב כהן: תנועת "התעוררות", כמו שאמרתי, מורכבת ממתנדבים, וצוות המחקר של התנועה עבד קשה,  יש פה נציגים של הצוות הזה – ועשה ממש עבודת נמלים, הלך לכל האתרים הרשמיים של אתרי הממשלה, הצליב מידע ובדק כמה יחידות ארציות – הלכנו על הגרסא הכי סולידית – כמה יחידות ארציות צריכות לעבור לירושלים, ובסופו של דבר, השורה התחתונה – כמה עובדים זה, כמה משרות חדשות יהיו בירושלים אם באמת אותן יחידות ארציות יעברו לעיר.

מירב כהן: השורה התחתונה, וזה באמת המספר הכי מינימליסטי והכי סולידי שיכולנו לייצר – 3,200 עובדים, במינימום.

מירב כהן: אז תבינו כמה זה משמעותי.

מירב כהן: יש מחקר של מכון ירושלים לחקר ישראל שמסביר בעצם שעל כל משרה כזו שתעבור לעיר יהיה מכפיל, כי יש נותני שירותים לממשלה, מסעדות, כל השירותים הנלווים.

מירב כהן: המחקר, באמת, מדבר על מכפיל של 1.5 – 1.8.

מירב כהן: זה כמובן מגיע לאלפי משרות, ויש לזה השלכות כלכליות מרחיקות לכת על העיר ירושלים.

מירב כהן: מבחינת ארנונה זה עוד בשוליים - כמובן ששטחים כאלה יכניסו עוד כספי ארנונה לתקציב העיריה, עיריה מאד עניה, יש לומר.

מירב כהן: מעבר ליחידות שצריכות לעבור לירושלים שווה גם לתת התייחסות מיוחדת ללשכות השרים.

מירב כהן: לשכת שר בדרך כלל מכילה פחות עובדים מיחידה ממשלתית שלמה, אבל יש בה משמעות סמלית מקוממת, אפשר לומר.

מירב כהן: יש את שרת התרבות, שר לפיתוח הנגב והגליל, השר פלד - כל השרים האלה יושבים היום בתל אביב.

מירב כהן: כשפנינו אליהם הם אומרים שאין מקום בירושלים, שלשכת הדיור הממשלתית לא הצליחה למצוא להם מקומות לשבת בהם.

מירב כהן: אני יכולה ללמוד מהתגובה של מנהל הדיור הממשלתי לכלי התקשורת, תגובות רשמיות, מה שנקרא, שהוצעו להם חלופות והם פשוט לא לקחו את זה.

מירב כהן: אז היינו מצפים מהם בראש ובראשונה להוות מודל לדוגמה ולעבור לירושלים.

מירב כהן: חוץ מזה יש גם את שר הביטחון, השר להגנת העורף ושרת החקלאות, שהמשרדים שלהם הוחרגו, כאמור, בהחלטת ממשלה משנת 2007, אז את זה אנחנו שמים בצד, בינתיים.

מירב כהן: עורך הדין ניר רוזנר, שבעצם הבוס שלו יושב כאן היום, ממשרד יגאל ארנון, עורך הדין אמנון לורך נמצא כאן, שהוא אחד השותפים הבכירים במשרד.

מירב כהן: הם כבר למעלה משנה מקיימים תכתובות עם המשרדים האלה.

מירב כהן: מה שעולה מהתכתובות הוא שה- deadline לכל המשרדים היה סוף 2010.

מירב כהן: סוף 2010 כבר היה, אז אנחנו עדיין מחכים לתשובות בעניין הזה.

מירב כהן: אם עו"ד אמנון לורך ירצה להרחיב, הוא יוכל לספר על הליך הקדם בג"ץ שהמשרד שלו הוביל.

מירב כהן: אז מה נדרש?

מירב כהן: וזה החלק החשוב.

מירב כהן: קודם כל, צריך לצבוע תקציב לכל המעבר הזה.

מירב כהן: היום אין תקציב שמיועד להעברת אותן יחידות לירושלים.

מירב כהן: ואז, מה קורה?

מירב כהן: המשרדים הרלבנטיים שאמורים לעבור, אומרים לאגף התקציבים: אתם רוצים שנעבור?

מירב כהן: – תנו כסף.

מירב כהן: אגף התקציבים  אומר – אין לנו כסף, זה אמור לבוא מהתקציב שלכם.

מירב כהן: הפינג פונג הזה בין אגף התקציבים באוצר ובין המשרדים הרלבנטיים, יוצר סחבת שאין כדוגמתה, ואנחנו מצפים שהוועדה תקרא היום לאגף התקציבים למצוא את מקורות התקציביים שיאפשרו באמת את המעבר הזה.

מירב כהן: מעבר לזה, הקצאת קרקעות לבניית משרדים בבירה בהקדם האפשרי, צריכים לחשוב על פתרונות יצירתיים.

מירב כהן: זה באמת מופנה לאגף החשב הכללי.

מירב כהן: אולי צריכים למצוא דרכים גם להקצות קרקעות ללא מכרז,  והדבר האחרון – מדובר באלפי עובדים.

מירב כהן: את זה אמרנו.

מירב כהן: אם רוצים להעביר אלפי עובדים, בטח כל אחד מכם יכול לבין איזה הליך ביורוקרטי מסובך זה.

מירב כהן: עד היום, אף אחד מהעובדים שיושבים בתל אביב, או עובדים חדשים, שמועסקים ביחידות האלה, לא יודעים שהם אמורים לעבור לירושלים.

מירב כהן: זה קצת תמוהה, לא?

מירב כהן: היינו מצפים שכל עובד חדש שמועסק ביחידות האלה, כשהוא חותם על חוזה ההעסקה שלו יהיה כתוב שם שהוא מודע לזה שהוא אמור לעבור לירושלים, וגם – שיתחילו להגיע להבנות עם העובדים, על כך שהמעבר קרב ובא.

מירב כהן: נראה לנו שעצם העניין שעדיין לא מתעסקים עם זה, זה קצת מעורר תהיות ואולי ברגע האמת זה באמת יעכב את כל המהלך.

מירב כהן: עוד דבר שאנחנו היינו שמחים, אם יושב ראש הוועדה היה מקדם זה שורה של דיונים בתוך הוועדה כדי שהדברים לא יתמסמסו.

מירב כהן: שנעשה מעקב מסודר אחרי המעבר הזה.

מירב כהן: לצורך כך צריך לקיים דיונים גם עם מנהל הדיור הממשלתי, גם עם שר האוצר ומנכ"ל משרדו, אגף תיאום ובקרה שאמור לממש את כל החלטות הממשלה האלה, היועץ המשפטי לממשלה, מנהל הרשות החברות הממשלתיות, שאמור, כאמור, להעביר חברות לירושלים, צוות היישום של החלטת הממשלה משנת 2007 בראשותו של מנכ"ל משרד ראש הממשלה גבאי, וכמובן, השרים שגם צריכים לעבור עם הלשכות שלהם לירושלים, ויותר חשוב מכך – השרים שצריכים להעביר את המשרדים שלהם לתוך ירושלים.

מירב כהן: אני כבר מסיימת.

מירב כהן: חילקו לכם את עבודת המחקר שצוות "התעוררות" עשה.

מירב כהן: תדפדפו בזה.

מירב כהן: תראו כמה יחידות ארציות יושבות היום מחוץ לירושלים וצריכות לעבור.

מירב כהן: כמעט בכל משרד יש שלוחות לא קטנות, שממש לא בטלות בשישים, ועליהם צריכים ללחוץ.

כרמל שאמה-הכהן: תודה על המצגת.

כרמל שאמה-הכהן: נברך את סגן ראש עירית ירושלים שמצטרף אלינו, קובי כחלון.

כרמל שאמה-הכהן: ביקשה רשות דיבור מתכננת מחוז ירושלים של משרד הפנים.

כרמל שאמה-הכהן: בבקשה.

דלית זילבר: אני רוצה להתייחס לנושא של תכנית המתאר ולתכניות שאנחנו בעצם מקדמים ומגבשים וגם לאמצעים המשלימים, שאנחנו חייבים לקשור את כולם יחד.

דלית זילבר: אז קודם כל – תכנית המתאר לירושלים שמשמשת היום כמדיניות של העיר מסמנת גם את קרית הממשלה, שהיום מתחילים להכין תכנית שיותר ממכפילה את המ"ר למשרדי ממשלה.

דלית זילבר: יש לנו את שתי התכניות שהוגשו בשנתיים האחרונות ואף אושרו, בשנתיים האחרונות – שני מגדלי משרדים בכניסה לעיר, מה שנקרא – משרד החוץ צפון, שמקבלת תוקף בימים האחרונים, התכנית של מבקר המדינה שבאמת הוגשה וקודמה באופן מאד מהיר, באופן יחסי, ואני חושב שהיא תכנית טובה, שיוצאת עכשיו למכרז, כמו ששמענו.

דלית זילבר: יש לנו את הכניסה לעיר שבעצם נותנת מסה מאד גדולה של משרדים ומסחר, שמשרדים שיכולים להכיל – אם מדובר על קריות התקשורת, על הערוצים השונים – אפשר להכיל אותם שם, אפשר גם להכניס אותם לקרית הממשלה עצמה.

דלית זילבר: התכניות כן מספקות, בעצם, את המסות הגדולות במאות אלפי מ"ר כדי לקבל את כל המשרדים והגופים האחרים שחייבים לדבר גם עליהם – אם זה רשויות אחרות, רשות העתיקות, ואחרות, שכן צריכות להתמקם בירושלים.

דלית זילבר: מה שחשוב כן לדעת זה איפה למקם אותן, כי אם אנחנו באמת רוצים פעילות אינטנסיבית אז צריכים להיות צירים שהם באמת ציר של קריה מחוזית, שמתחילה במגדלים היום שבונים עד לקרית הממשלה, יכול להיות עם בתי המשפט, לאורכם, בתי המשפט המחוזיים.

דלית זילבר: הרכבת הכבדה שצריכה להגיע, תיתן קו תחבורתי שאי אפשר להתעלם ממנו, וסביבו ניתן יהיה לקיים פעילות מאד אינטנסיבית של משרדים כאלה ואחרים, יחד עם הרכבת הקלה, וכמובן האמצעים המשלימים – דיור, והפעילויות האחרות שחייבים לספק פה, בתקווה שיגיעו כל העובדים שאנחנו מקווים שיגיעו.

דלית זילבר: מבחינת תכניות – תכנית המתאר נותנת את המעטפת, אבל צריך להגיש את התכניות המפורטות וחייבים לקדם אותם במהירות שיא.

כרמל שאמה-הכהן: הדובר הבא – עורך הדין אמנון לורך, לשעבר- יושב ראש החברה לפיתוח מזרח ירושלים.

אמנון לורך: שלום, אני פה רק בגלל מירב כהן.

אמנון לורך: אני קצת הרמתי ידיים.

אמנון לורך: כאיש ירושלים אני רוצה להגיד לכם, כאיש ירושלים, את מה שאני מרגיש : "איכה ישבה בדד העיר רבתי עם היתה כאלמנה.רבתי בגויים, שרתי במדינות היתה למס.

אמנון לורך: בכו תבכה בלילה, ודמעתה על לחייה, אין לה מנחם מכל אוהביה.

אמנון לורך: כל רעיה בגדו בה, היו לה לאויבים".

אמנון לורך: זה מתוך ספר איכה.

אמנון לורך: שני הקלסרים שאתם רואים פה זה החלטות ממשלה בעניין ירושלים.

אמנון לורך: העברת משרדי הממשלה,4.12.77 - לפנות לשרי הממשלה ולבקשם לדווח בכתב לוועדת השרים על הפעולות הנעשות על ידם במגמה להעביר משרדים לירושלים.

אמנון לורך: הדוח יכלול פירוט היחידות הממשלתיות הנמצאות מחוץ לירושלים, ותחזית הזמן להעברתן".

אמנון לורך: באותו זמן ישב במרכז ירושלים השב"ס.

אמנון לורך: השב"ס ישב במרכז ירושלים.

אמנון לורך: היום הוא עזב את ירושלים.

אמנון לורך: אחרי שקיבלו את ההחלטה להעביר – הוציאו.

אמנון לורך: הבוקר אני קורא שני מאמרים של שני שרים חינוך לשעבר, מאמרים קורעי לב, העיקר – YNET נתן להם מקום.

אמנון לורך: איך ירושלים, ירושלים – תקראו את הרשימה של מירב.

אמנון לורך: חצי משרד החינוך יושב בתל אביב.

אמנון לורך: הממונה הארצי על החינוך הגופני יושב בתל אביב.

אמנון לורך: יותר קל לו לרוץ בעליות.

אמנון לורך: שני שרי חינוך כותבים – צריך להעביר את המשרדים לירושלים, צריך לעשות.

אמנון לורך: הם לא נקפו אצבע, בתקופה שלהם הם עזבו את העיר.

אמנון לורך: כשמדברים על תקציב, כשידידי, גבי שוחט, מחפש ב-60 שקל בירושלים הוא לא ימצא, כי עם מחירי הקרקע בירושלים זה לא יקרה.

אמנון לורך: וכשחברתי הנכבדת מהוועדה המחוזית – נותנים בניינים של 16 קומות, זה לא יקרה לעולם.

כרמל שאמה-הכהן: בתל אביב יש ב-60 ₪?

אמנון לורך: לא, בתל אביב זה 80.

אמנון לורך: אבל מחזיקים אותנו, אתה יודע, בתור השארית הקטנה, העלובה, בפינה.

אמנון לורך: לא צריך אותם, אף אחד בלאו הכי לא רוצה להיות פה.

אמנון לורך: כולם רוצים להיות בתל אביב.

אמנון לורך: כבוד יושב ראש הוועדה פתח את דבריו ואמר על הבעיות שיש "שם".

אמנון לורך: יושב ראש הוועדה, הראש שלו לא בירושלים, הראש שלו בתל אביב.

אמנון לורך: לא שמת לב, השתמשת במונח "שם" למרות שאנחנו פה, בירושלים.

אמנון לורך: אף אחד לא איכפת לו מירושלים, אני יכול להקריא לך.

אמנון לורך: ראש הממשלה אתמול דיבר יפה מאד.

אמנון לורך: אתה רוצה לראות את ההחלטות שלו, בתקופת שלטונו הראשונה?

אמנון לורך: עם הרשימות, עם ההחלטות, עם ועדות השרים, עם הדיווחים.

אמנון לורך: המכללה לביטחון לאומי, החליטו להעביר אותה לירושלים.

אמנון לורך: כבשנו את ירושלים, איחוד העיר – 67.

אמנון לורך: לקח זמן, היו בעיות.

אמנון לורך: שנת 78 יש החלטה של מפ"ע, אני כבר לא מדבר על הממשלה.

אמנון לורך: גוף צבאי, מסודר.

אמנון לורך: מה היה שם?

אמנון לורך: היה להם יקר, בצלאל, בהר הצופים.

קובי כחלון: אתה לא מעודכן, מאז קרו דברים.

אמנון לורך: אני מעודכן בהרבה דברים.

אמנון לורך: אני מעודכן בזה שהרכבת הקלה לא תתחיל לנסוע.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו ביום ראשון מקיימים ישיבה של חוק אחרון שצריך לחוקק, חוק מסילות הברזל, והובטח לנו שבאוגוסט היא מתחילה לעבוד.

כרמל שאמה-הכהן: בשביל זה לחצו את ועדת הכלכלה לקיים בסדר דיון מאד מאד דחוף, לסיים את החקיקה.

אמנון לורך: כבוד היו"ר, אני מכיר כל אבן בעיר העתיקה.

אמנון לורך: אם בסוף ספטמבר, סוף אוקטובר, עדיין - - יש לך סיור, אני נחשב אחד המדריכים הטובים של העיר העתיקה, on the house, בכל ירושלים, כמה שעות שתרצה, אם בסוף אוקטובר הרכבת הקלה תיסע, לא כמו שהיא נוסעת היום בתור ניסוי.

אמנון לורך: הרצון של הממשלה לעזור לעיר הוא רק על הנייר.

אמנון לורך: במשרד שלי בירושלים אנחנו 40 עורכי דין כי אנחנו שרוטים על ירושלים.

אמנון לורך: זה רק מראה שאפשר לעשות אחרת.

אמנון לורך: הילד שלי שגומר עכשיו לימודי כלכלה לא מוצא עבודה בירושלים, אז הוא עובר לתל אביב, למרות שהוא לא רוצה.

אמנון לורך: בכוח.

אמנון לורך: אי אפשר למצוא פה.

אמנון לורך: וחוטפים אותו שם, מצטיין.

אמנון לורך: אין אופציה.

אמנון לורך: בפרוטקציה לא מצאתי.

אמנון לורך: אין.

אמנון לורך: וכל הנהירה הזו החוצה, שימו לב לסטטיסטיקה: 36% מירושלים – ערבים.

אמנון לורך: ואל תטעו: החרדים הם אלה שהיום עוזבים.

אמנון לורך: קבעתי עם מירב עם שני חברה' צעירים מגור שהם יזמים בהייטק, הם ירדו לאשדוד.

אמנון לורך: וכל חרד שלומד הולך לגור בבני ברק, כי הפרנסה היא שם.

אמנון לורך: וכשיושבת ועדה, וזו לא בעיה שפותרים אותה באיזו החלטה אחת - יושבת הוועדה המחוזית – הם מחליטים שיותר יפה שהשמים של ירושלים יהיו עם בניינים של 17 קומות.

אמנון לורך: מחיאות כפיים, אז לא יהיה.

אמנון לורך: לא כדאי לבנות.

אמנון לורך: לא כדאי.

אמנון לורך: זה הופך את מחיר הקרקע ללא כדאי.

אמנון לורך: אתם לא יודעים אבל מחיר קרקע למוסך בירושלים, הוא כפול מהמקום הכי יקר אחריו בארץ.

אמנון לורך: זה מטורף.

אמנון לורך: אין פה שטחים.

אמנון לורך: בגבעת שאול פניתי, עם קרקע נהדרת, תנו להם לבנות, מה איכפת לכם?

אמנון לורך: זה לקוח שלי, נכון, אבל הוא עומד בכל התנאים, שבתל אביב הוא יקבל אישור ל-40-50 קומות.

אמנון לורך: בגבעת שאול.

אמנון לורך: קיבלתי הסבר, שזה ה- skyline שלנו.

אמנון לורך: אין בעיה, תעשו skyline, כולם יעברו לתל אביב.

אמנון לורך: שלא תהיה שום טעות.

אמנון לורך: יבנה גבי שוחט את ה-70 אלף מטר שאנחנו מדברים עליהם כבר כמה שנים, מאז שהוא סגן חשב.

אמנון לורך: יום לפני שמהנדס העיר הנוכחי נכנס לתפקידו שידכתי בינו לבין גבי שוחט.

אמנון לורך: ישבו אצלי, דיברו על כמה מגדלים.

אמנון לורך: כלום לא קרה.

אמנון לורך: חשבנו שלשנת ה-60 למדינת ישראל אפשר יהיה לפתוח את המכרזים למגדלי הלאום.

אמנון לורך: לא נותנים כסף.

אמנון לורך: היה סיכום על עניין של קרית רשות השידור.

אמנון לורך: עומד שם שטח נפלא בכניסה לעיר, על הרכבת הקלה, ליד התחנה המרכזית, ליד הרכבת הכבדה.

אמנון לורך: הכל.

אמנון לורך: תעבירו תב"ע.

אמנון לורך: אז רשות השידור לא מסוגלת לתפקד, העבירו את זה לחשב הכללי.

אמנון לורך: החשב הכללי – סוכם שהוא מקבל 2 מיליון שקל כדי להתחיל לתכנן.

אמנון לורך: אז העבירו לו 700.

אמנון לורך: מתי?

אמנון לורך: שנתיים אחר כך.

אמנון לורך: אז מי שחושב שיבנו משרדים בירושלים ב-4 קומות, כמו בתקופה הביזנטית - זה לא יהיה.

אמנון לורך: מדברים על הכניסה לעיר.

אמנון לורך: התכנית של הכניסה לעיר – מתי יאשרו את המתחם של בנייני האומה?

אמנון לורך: כמה זמן אפשר להתעסק ב-300 אלף מטר, לאשר נפח, כשאפשר לבנות את זה?

אמנון לורך: אי אפשר להזיז כלום.

אמנון לורך: קובי, כמה זמן אתה סגן ראש עיר?

קובי כחלון: שנתיים וחצי.

אמנון לורך: מתי הייתי אצלך, שבוע אחרי?

אמנון לורך: מה קרה?

קובי כחלון: הרבה קרה.

אמנון לורך: על הדברים שדיברנו – מה קרה?

אמנון לורך: עומד.

קובי כחלון: הרבה קרה.

אמנון לורך: לא, זה טיפה בים לעומת הצרכים שהעיר צריכה.

אמנון לורך: אני לא יודע אם הוועדה יודעת אבל לעיר הזו יש את היחס שטחי מסחר לתושב, הכי נמוך בארץ.

אמנון לורך: שטחי תעסוקה לתושב- מהנמוכים בארץ.

אמנון לורך: כל זה לא יקרה אם לא ישחררו את הבניה.

אמנון לורך: אני יכול להמשיך ולעייף אתכם.

אמנון לורך: הסיבה היחידה שאני פה היא שיש היום דם צעיר, עם אנרגיות, ואתה צעיר ויש לך אנרגיות – אני מבקש ממך, פעם בחודש, משרד משרד, שיבוא קובי כחלון ויציג פר נושא.

אמנון לורך: אם טועה בעניין של המב"ל ויבנו את זה פה – אני אשמח מאד.

אמנון לורך: אני רק זוכר את הסקנדלים במשך שנים, אני מדבר אתכם על החלטת ממשלה שהתקבלה בשנת 67.

אמנון לורך: הצבא אמץ אותה בשנת 78.

אמנון לורך: אני יכול לתת לכם ככה על כל מוסד ציבורי בעיר.

אמנון לורך: לא מצאו?

אמנון לורך: אתם באמת חושבים שלא מצאו חדר ליוסי פלד בירושלים?

אמנון לורך: אין שום החלטה שהשר לענייני העורף יישב בתל אביב.

אמנון לורך: אין החלטה כזו.

אמנון לורך: יואיל נא בטובו השר - -

מירב כהן: לא, הוא כפוף למשרד הביטחון.

מירב כהן: משרד הביטחון הוחרג.

אמנון לורך: לעניין שר הביטחון, כשהייתי עוד בפוליטיקה, היינו יושבים אצל שר הביטחון פרס, בלשכתו בירושלים.

אמנון לורך: הוא היה כמה ימים בלשכתו בירושלים.

אמנון לורך: זה, כשרבין היה ראש ממשלה ושר ביטחון הלשכה העודפת נעלמה.

אמנון לורך: יש לי הצעה אחת שככה אני מרגיש שהיא הנכונה –והיא לבטל את חוק יסוד: ירושלים או לחזק אותו.

אמנון לורך: או לכתוב בו שאין אופציה, אלא לשבת בירושלים, כי כשמספרים לי אתמול שהיועץ המשפטי לממשלה ומנכ"ל משרדו, את רוב שעותיהם השבועיות מבלים בלשכותיהם בתל אביב, אז אני, נקרע ליבי.

אמנון לורך: זה סיפר לי מישהו שסיפר בקומה שלהם.

אמנון לורך: אני אומר שהוועדה הזו צריכה לקבל החלטה שאין כפל לשכות לאף אחד.

אמנון לורך: זה לא כל כך רחוק ירושלים ותל אביב.

אמנון לורך: בארצות הברית כולם טסים ונוסעים ברכבת לוושינגטון.

אמנון לורך: אין לאף אחד שתי לשכות.

אמנון לורך: וכל הלשכות של כולם, גם החשובים – בירושלים.

אמנון לורך: זו החלטה אחת.

אמנון לורך: החלטה שניה – לתקן את חוק יסוד: ירושלים, כדי שהספקות של עזרי לוי ייעלמו.

אמנון לורך: צריכים אומץ בשביל זה.

אמנון לורך: זו בעיה.

אמנון לורך: בגלל שיקומו עליך כל האינטרסנטים הקטנים שגרים ליד הבית.

אמנון לורך: מירב לא נתנה דוגמה אבל אני יכול לתת לך דוגמה איך משרדי הממשלה נדדו אחרי האנשים.

אמנון לורך: הממונה הארצי על הבחירות – ליד כפר סבא.

אמנון לורך: נכון?

אמנון לורך: את זוכרת למה?

אמנון לורך: ואיך פתאום נהיה שהממונה על המרשם של המידע ברמת גן?

אמנון לורך: ואיך שותפה שלי לשעבר, שאחראית על משהו במשרד המשפטים עברה לתל אביב, עם כל היחידה שלה?

אמנון לורך: זה יותר קרוב לניו יורק, לשדה התעופה.

אמנון לורך: לאט לאט, ככה כל המים מחלחלים.

אמנון לורך: אם לא ישימו לזה סוף עם גרזן – זה בידיך, כי אני כבר זקן לעניין הזה.

אמנון לורך: אתם – יש לכם סיכוי.

גבי שוחט: זה נכון שיש דברים על הנייר, אבל אני יכול להגיד שדיור ממשלתי או חטיבת הנכסים בחשב הכללי לקחה את המשימה בצורה ראויה, אם כי זה רק על הנייר, כמו שאתה מציג את זה, אבל אנחנו כגוף, גם מבצע, ואני חושב שאפשר לבוא עם קבלות.

גבי שוחט: אני אתייחס לאותן פעולות שאנחנו מבצעים, ביצענו, ומה מתוכנן גם לבצע.

גבי שוחט: גם במסגרת אותה החלטת ממשלה וגם במסגרת אותן פעילויות אחרות, באמת – להביא לחיזוק ירושלים.

גבי שוחט: הפעילות הזו לא נעשית בצורה עצמאית, היא נעשית עם רשויות התכנון.

גבי שוחט: בנושא הזה, מר כחלון בהחלט מוביל מהלך משותף עם קו פתוח.

גבי שוחט: בהרמת טלפון אנחנו בהחלט יודעים לסגור את הדברים.

גבי שוחט: כמובן שהכל בצורה חוקית.

גבי שוחט: אני רק רוצה  לציין – דובר על מה בוצע ומה לא, אז אי אפשר להתעלם מפעילות שנעשתה בקרית הממשלה בירושלים, מכמות המשרדים שנבנו בירושלים, אי אפשר להתעלם מהקמת פרויקט משרד החוץ, מה זה עשה, גם לפיתוח באותו אזור שהתפנה.

גבי שוחט: אותם משרדים שפונו לא עברו מירושלים, הם עדיין בירושלים בקרית הממשלה, בבניין מודרני, ייצוגי, עם כל היתרונות שצריכים להיות למשרד החוץ.

גבי שוחט: הנגזרת של זה – מה הפינוי של כל אותו מתחם עשה לאזור הזה.

גבי שוחט: נקודה נוספת – במסגרת אותה קרית ממשלה בנינו גם בניין גנרי מספר 2. יש מרכז אנרגיה, בניין משרדים, זו מסה שיחד עם משרד החוץ היא בסדר גודל של בין 70 ל-80 אלף מטר.

גבי שוחט: צריך לזכור שגם בתכנית -הקמת מעון לראש הממשלה ובניין למשדר ראש הממשלה שמטעמים כאלה ואחרים הוקפאו, אבל הם כרגע נמצאים בתכנית והם חלק מהתכנית הכוללת של קרית הממשלה.

גבי שוחט: לצד אותן פעולות אני יכול להעיד על זה גם מהחלטות שאנחנו מקבלים – מונעים הגירה של משרדים.

גבי שוחט: יש מצב, אני מודה, יש לחצים לעבור – אם זה במסגרת הקמת יחידות חדשות או יחידות חדשות שמטעמים כאלה ואחרים, יכולים להיות טעמים בהחלט ראויים להתייחסות.

גבי שוחט: בצורה הברורה ביותר אנחנו לא נותנים שום אור ירוק למעבר של משרדים מחוץ לירושלים.

גבי שוחט: אנחנו כבר בתהליך של העברת חלק מהיחידות במסגרת אותה החלטת ממשלה.

גבי שוחט: חלקם מתוכננים לעבור ב-2012  לבניין בכניסה לעיר, בניין שהולך ומוקם, ואני מניח שהוא יושלם כבר ב-2012 מדובר במספר יחידות, סדר גודל של קרוב ל-5,000.

גבי שוחט: אני רוצה להזכיר שבעצם הועברה כבר יחידה נוספת וזה המל"ל, גוף שהיה מחוץ לירושלים ונמצא היום בקרית הממשלה.

גבי שוחט: עשינו את כל המאמצים להעביר אותם וצריך להודות לעירית ירושלים בנושא הזה שפתחו את המסלול להכשיר את הבניין ולו כדי להעביר את המל"ל.

גבי שוחט: הפעילות הזו לוותה גם במהלך מאד זריז.

גבי שוחט: אתמול כבר פורסם מכרז בסדר גודל של 70 אלף מטר.

גבי שוחט: אי אפשר להתעלם מהמספרים האלה.

גבי שוחט: זו מסה לא קטנה על מה שכבר נוסף ומה שעוד מתוכנן.

גבי שוחט: 70 אלף מטר, כאשר משרד מבקר המדינה אמור לבוא לכאן.

גבי שוחט: בעניין הזה באמת קידמנו מהלכים, גם מול משרד התיירות, כדי לשחרר את המתחם יחד עם עירית ירושלים ורשויות התכנון.

גבי שוחט: להערכתי, בתוך מספר חודשים מכרז ביצוע יצא לדרך, אפשר יהיה להיכנס לתהליך של עבודה.

גבי שוחט: זה בניין משרד מבקר המדינה.

כרמל שאמה-הכהן: מבקר המדינה כבר היום יושב בירושלים, לא?

גבי שוחט: יושב בירושלים,  - - לעבור מאזור גבעת שאול, אנחנו מדברים על חיזוק מרכז העיר.

גבי שוחט: הוא לא במתחם של מרכז העיר.

אמנון לורך: -מול עזריאלי שם, המטרים שם יותר זולים.

קובי כחלון: ברחוב הארבעה,בתל אביב.

אמנון לורך: אבל יש לו גם שם.

קובי כחלון: לא, בעזריאלי אין לו.

גבי שוחט: יש גם סיבות למה הוא נמצא שם.

גבי שוחט: מדובר פה בביקורת על גופים ביטחוניים, וכו', וזה חשוב מאד שהם יהיו שם, בסמיכות.

גבי שוחט: הנושא הזה נדון בעבר, גם בישיבות פה, בוועדות, בכנסת.

גבי שוחט: התקבלה החלטה.

גבי שוחט: שמבקר המדינה יבוא וייתן את התשובות, לא אני.

גבי שוחט: בנין גנרי מספר 2, סדר גודל של קצת למעלה מ-30 אלף מטר.

גבי שוחט: גם כן יצא לאוויר, אתמול היה מכרז, כך שאנחנו מדברים על מכרז בסדר גודל של 70 אלף מטר.

גבי שוחט: לגבי קרית רשות השידור, מבחינתנו קידמנו כאן את כל המהלך כולל נושא של קידום התב"ע.

גבי שוחט: - -  רשות השידור זה פרויקט שהוטל עלינו כדיור ממשלתי, למרות שזה לא במסגרת האחריות שלנו.

גבי שוחט: רשות השידור היא כמובן גוף אוטונומי שיכול לעשות, וקיבלנו על עצמנו את הפרויקט הזה לקדם אותו.

גבי שוחט: לצערנו זה לא נעצר בנסיבות שקשורות בנו.

גבי שוחט: מבחינתנו אנחנו יכולים - -

כרמל שאמה-הכהן: באיזה נסיבות זה נעצר?

גבי שוחט: מסיבות שקשורות ברשות השידור – הסכם הבראה והסדרה של כל הנושא.

גבי שוחט: זה היה התנאי.

גבי שוחט: מבחינתנו, אם היו סוגרים את הפרוגרמה, מאותה נקודת זמן שבה הנושא של הפרוגרמה היתה מאושרת על ידם, יכולנו לצאת לאוויר.

גבי שוחט: אנחנו פה היינו מוכנים למכרזים – גם לאדריכל, גם למנהל פרויקט, גם לקידום התב"ע - -

כרמל שאמה-הכהן: ברגע שמושלמת הרפורמה ברשות השידור - -?

גבי שוחט: יש הסכם?

גבי שוחט: מבחינתנו, ברגע שהם מעבירים לנו את הפרוגרמה, הם הבטיחו כבר מספר פעמים שזה עניין של חודשים.

גבי שוחט: לצערי זה לקח איזה 3 שנים.

גבי שוחט: עד היום לא קיבלנו פרוגרמה כזו.

גבי שוחט: אבל אני מניח שזה נובע מהסכם ההבראה, תכניות צמצומים, וכו'.

גבי שוחט: אבל אנחנו קידמנו כבר לא מעט מהלכים כדי להיכנס ממש לתהליך של ביצוע.

גבי שוחט: מבחינת היכולת – יש.

גבי שוחט: מבחינת התשתית – היא קיימת, התכניות קיימות,גם מבחינה תקציבית אני חושב ששם אין בעיה כי מדובר פה באיגום מקורות.

גבי שוחט: כאשר הכוונה היא גם בחלק מהפרויקט הזה לשלב גם את משרדי הממשלה כדי לשפר את היעילות הכלכלית של הפרויקט הזה.

גבי שוחט: לקחנו על עצמנו את הנושא הזה, כך שמבחינה זו נעשית פעילות בעת ובעונה אחת בנושאים האלה.

אמנון לורך: יש שם עודף שטחים עצום, והמצב הוא שהזנב מחזיק את הכלב.

אמנון לורך: אם בונים את כל מה שיש לגבי בפרוגרמה, יישאר גם לרשות השידור.

אמנון לורך: אפשר יהיה להשכיר לערוץ 10, אפשר יהיה להביא את כל רשתות השידור הבינלאומיות – אני מדבר על הדיבורים שלנו בחדר, על החזון = יהיה  בניין שידור ממלכתי מירושלים.

אמנון לורך: לא הבניין ממול, שאתה מכיר, של אולפני הבירה, אלא משהו מכובד ויפה ל "שערי צדק" הישן, שהדבר הזה יביא לפה – יישב ה- BBC שם ויישב ה- France Press ולא יישבו בתל אביב.

אמנון לורך: אם ניתן להם מקום מספיק מכובד כמו משרד החוץ, ולכן כולם נשארים שם – יתנו להם מקום מספיק מכובד, זה יביא לפה עוד עשרות ומאות של צלמים, שדרים, כל הדברים האלה – באותו מתקן.

אמנון לורך: ותקועים בגלל רשות השידור, שהיא החלק הקטן בכל הפרויקט הזה.

גבי שוחט: אני רוצה להזכיר שלגבי  -- רשות השידור, שקיבלנו, שהיתה משימה, אחד הנושאים שעלו במסגרת החלופות שנבחנו היתה כוונה של רשות השידור לצאת מירושלים.

גבי שוחט: מי שמנע את זה זה דווקא אנחנו, למרות שמבחינת היכולת, עד כמה יכולנו - - אבל הצלחנו להוביל את המהלך תוך כדי הבאת טיוטת החלטה לממשלה לבלום את הנושא הזה.

גבי שוחט: אבל אני מניח שכולם כבר מבינים שאין שום סיבה לצאת משם.

גבי שוחט: זה יהיה המיקום – בקרית רשות השידור.

גבי שוחט: אני רק רוצה להפנות את השאלה לוועדה- אנחנו עוסקים בגופי ממשלה ומשרדי ממשלה, חברות ממשלתיות, שזה לא בתחום אחריותי.

גבי שוחט: אני חושב שצריכה גם לצאת קריאה, יכול להיות שזה עניין פוליטי, או לא: מה קורה עם מרכזי המפלגות?

גבי שוחט: למה הם לא עוברים לירושלים?

גבי שוחט: למה ההסתדרות לא עובדת מירושלים?

כרמל שאמה-הכהן: נקודה מעניינת, אני חייב לומר.

גבי שוחט: למה ההסתדרות לא עוברת לירושלים?

גבי שוחט: אגב, ההסתדרות היתה מתכוננת לעבור לירושלים, עברה לירושלים,  וירדה לתל אביב.

גבי שוחט: אני חושב שגם הם צריכים לתת תשובה.

כרמל שאמה-הכהן: טוב.

כרמל שאמה-הכהן: העברת לנו חצי כדור, בעניין הזה.

כרמל שאמה-הכהן: אבל עדיין אנחנו מצפים ממך - - מפלגות יש להן גם שיקולים כספיים.

כרמל שאמה-הכהן: לפעמים יש להם בית מפלגה שהם נטועים בו  - - אתה יודע, המפלגות האלה הם בדרך כלל על כרעי תרנגולת מבחינה פיננסית.

כרמל שאמה-הכהן: אבל אין לי ספק שלפחות מפלגת הליכוד, המפלגה שאני מייצג פה, ראוי שתשב בירושלים, כשירושלים נישאת ופתרונה ומצעה ובכל נאום של כל נבחר ציבור מהמפלגות הציונות לפחות, ראוי שיישבו בירושלים, אין ספק.

גבי שוחט: להשלים, ברשותך, נקודה כגורם שמטפל בנושא של הדיור הממשלתי או הבינוי הממשלתי - אנחנו יכולים להתקדם בצעדים לפרויקטים של בינוי וביצוע אבל האחריות שלנו היא לא לנושא של יחסי עבודה, וכל מיני החלטות שקשורות לגופים אחרים בממשלה, שצריכים לטפל בנושא הזה, אם זה במסגרת הממונה על השכר, ואם זה במסגרת נציבות שירות המדינה, וכמובן ההסתדרות, שצריכה לתת יד למהלך הזה.

גבי שוחט: לי אין ספק, ומהניסיון שלנו, מעבר של משרדים במרחקים מאד קצרים יוצר פה התנגדויות.

גבי שוחט: זו נקודה שראוי שתיבחן כבר בשלב הזה, ולא להמתין לרגע האחרון.

כרמל שאמה-הכהן: איזה סוג של התנגדויות?

גבי שוחט: של עובדים.

גבי שוחט: גם היום אנחנו נתקלים בזה, וחבל שזה יתגלגל לפתחנו.

גבי שוחט: לצערי, מניסיוני בעבר, אנחנו נאלצנו להיות חשופים לנושאים האלה.

כרמל שאמה-הכהן: מה המשקל של הרכיב הזה?

גבי שוחט: הוא משמעותי מאד.

גבי שוחט: ולא כדאי להמתין לרגע האחרון – אחרי שפרויקט כזה מושלם ומושקע, המדינה הכניסה יד לכיס ושילמה, מתחילים להיכנס פה לתהליך של פשרות.

גבי שוחט: אם הדבר לא ייעשה עכשיו, ובמקביל –לא נוכל להקדם בנושא הזה.

גבי שוחט: שיתוף הפעולה הוא הכרחי כרגע בשלב הזה.

כרמל שאמה-הכהן: מי הגורם שאחראי, לדעתך, על - -

גבי שוחט: הממונה על השכר, נציבות שירות המדינה, וכמובן – ביחד עם ההסתדרות, חייבים לסכם את הנושא הזה כבר בשלב הזה.

גבי שוחט: זו שאלה שנוגעת בנושא אופן העסקת העובדים היום.

גבי שוחט: כיון שאנחנו מדברים על תכנית לטווחי זמן של 3-4 שנים, זו תכנית ל-8-10 שנים.

גבי שוחט: וכדאי להיכנס למהלך הזה כרגע, להביא את הכל בחשבון, שבבוא העת, כשיצטרכו לעבור, אנחנו יודעים מה קורה, עם אותן נציגויות של עובדים, לאן הם מובילים את המהלך הזה, וישנן התנגדויות, ומטבע הדברים, כשדבר כזה נכנס לאיזושהי הקפאה, אז מתפשרים.

גבי שוחט: כל אותה תכנית שדובר עליה, תכניות שהיו היסטוריות, ראינו לאן הם הגיעו, ורק בגלל הסיבות האלה.

גבי שוחט: ככל שיקדימו בעניין הזה, יהיה נכון.

גבי שוחט: נקודה נוספת שהיא חשובה, היא בשיתוף הפעולה של אותם משרדים.

גבי שוחט: אנחנו יכולים להיכנס.

גבי שוחט: ראינו מה שקרה בקרית רשות השידור.

גבי שוחט: לא היה שיתוף פעולה, לא קיבלנו את הגדרת הצרכים במסגרת הפרוגרמה שלהם, ואנחנו לא יכולים להתקדם.

גבי שוחט: מישהו צריך להגדיר את הצורך, וזה רק הגוף.

גבי שוחט: ברגע שישנה התנגדות כבר בשלב המוקדם הזה, אנחנו לא יכולים להתקדם.

גבי שוחט: כרגע אנחנו מעריכים את סדרי הגודל והשטחים והדבר הזה מהווה איזשהו אילוץ, וצריך להיכנס לתהליך הזה.

גבי שוחט: אני קורא לוועדה שתפנה את העניין הזה לגורמים המתאימים.

כרמל שאמה-הכהן: יש כאן מישהו מהמשרדים שצוינו שלא נמצאים בירושלים, שנמצא פה, בוועדה?

רן בר: אני סמנכ"ל משרד התרבות והספורט, ביחד עם משרד המדע והטכנולוגיה.

רן בר: זה אולי דיון אחר לוועדה – אנחנו מטה משותף שנותן שירות חסכוני לשני המשרדים.

רן בר: בעניין משרד התרבות והספורט, אנחנו הכנסנו – מכיוון שזה משרד שפוצל, שרת התרבות והספורט ירדה באופן זמני לתל אביב, זה המקום היחידי שיכולנו לתת לה מענה.

רן בר: אף אחד לא שמח, ואף אחד לא חושב שזה הפתרון - -

לאה ורון: למה זה המקום היחיד שיכולתם לתת לה מענה?

רן בר: זה היה משרד המדע, התרבות והספורט, שר המדע התיישב בירושלים יחד עם כל אנשי משרד המדע, לא היה מענה לתת לה, אז היא התיישבה בתל אביב באופן זמני, באופן לא מכובד וצפוף.

רן בר: פנינו בצורה מסודרת ואנחנו עושים עבודה מסודרת יחד עם הדיור הממשלתי.

רן בר: אנחנו בירושלים, משרד התרבות והספורט הוא משרד קטן.

רן בר: המטה נמצא בשייח' ג'אראח.

רן בר: התרבות וחלק מהספורט נמצא בכנפי נשרים, שירות הסרטים נמצא במקום אחר.

רן בר: כבר ביקשנו בצורה מסודרת, הכנו פרוגרמה מסודרת, התחלנו הליך מסודר כבר מזמן כדי לתת מענה מלא למשרד התרבות והספורט בירושלים.

רן בר: אנחנו מקווים שבמסגרת המענה שהציג עכשיו גבי שוחט של הדיור הממשלתי, אנחנו נקבל מענה מלא ואני מקווה שאנחנו נמשיך ונהיה בסדר עדיפות עליון ולא נידחק, כמו במקרים אחרים, והפתרון יינתן למישהו אחר.

רן בר: אנחנו גם רוצים את זה מטעמים שאנחנו יושבים פה היום, וגם מטעמי חסכון בכל היבטי המשאבים שאנחנו מכירים.

אמנון לורך: רחוב המסגר יותר זול.

אמנון לורך: אבל השרה שלך, גם כשהיא היתה שרת החינוך היא ישבה ברחוב השלושה, וכשהיא היתה שרת התקשורת היא גם לא אהבה להגיע לירושלים.

רן בר: אני דווקא זוכר אותה יושבת במשרד החינוך בירושלים.

אמנון לורך: - - תוך כדי הסתכלות על השרה הזו, דווקא, מפני שבכל משרדי  - העבירה בתקופה שלה חצי ממשרד החינוך  - -. אפשר לבדוק את זה, זה קל.

קובי כחלון: אמנון, דיכאת אותנו - -

כרמל שאמה-הכהן: אז גבי שוחט – יש מענה?

כרמל שאמה-הכהן: זה לא משרד כזה גדול.

גבי שוחט: ללשכה?

גבי שוחט: – לא צריכה להיות בעיה.

גבי שוחט: אפשר - - בנפרד.

לאה ורון: אנחנו שומעים שהוכנה פרוגרמה והכל מוכן.

אמנון לורך: לא, זה צריך לבנות.

אמנון לורך: אבל השאלה – האם יש פתרון לשרים, ללשכותיהם, למנכ"ליהם, בירושלים?

אמנון לורך: התשובה היא- כן.

אמנון לורך: מי שקשה לו, אני מוכן לקחת לסיור.

אמנון לורך: יש לי הרבה חברים מתווכחים.

אמנון לורך: ימצאו את הכמה מאות מטרים שצריך לכל הלשכות האלה.

אמנון לורך: הם לא רוצים.

כרמל שאמה-הכהן: מדובר בכמה מאות מטרים?

אמנון לורך: כמה זה הלשכה של יוסי פלד?

אמנון לורך: אני בכוונה נטפל אליו כי זה הוא ועוד שלושה אנשים.

אמנון לורך: תן לו במשרד את החדרים הריקים - -

כרמל שאמה-הכהן: אבל גבי שוחט יידע להגיד – איזה צורך יש, של מטראז'?

גבי שוחט: ליוסי פלד זה סדר גודל של 300-400 מ'.

אמנון לורך: ברחוב שלי, רחוב הלל בירושלים מכרה המדינה - - -כמה מטרים יש שם, בבניין?

קובי כחלון: עדיין לא, עדיין לא.

אמנון לורך: עדיין לא?

אמנון לורך: אז הנה, תעביר אותו לשם.

אמנון לורך: יש לכם נכס.

קריאות: - -

גבי שוחט: אני לא רואה בעיה עם לשכות שהן מבחינת  - - שטחים של סדר גודל של 200 מ'.

גבי שוחט: שם לא צריך להיות הקושי.

גבי שוחט: הקושי הוא יותר בשיתוף פעולה מהמשרדים עצמם.

כרמל שאמה-הכהן: מאיזה כיוון?

גבי שוחט: מהמשרדים עצמם.

גבי שוחט: הם לא מתלהבים לעבור.

גבי שוחט: כשמציעים להם את הפתרונות, לצערי – לא מקבלים את התשובות.

כרמל שאמה-הכהן: איפה הלובי למען ירושלים בכנסת, בכל העניין הזה?

כרמל שאמה-הכהן: כי שמעתי פה תיאור שפעם המדינה הבטיחה להעביר 2 מיליון  - - 700 אלף.

כרמל שאמה-הכהן: יש פה חברי כנסת בודדים שבחצי לחיצת כפתור יודעים לעשות העברות יותר גדולות לגופים שהם מעוניינים בהם.

כרמל שאמה-הכהן: ניסיתם להפעיל פעם את האנשים האלה שמזוהים עם הלובי למען ירושלים?

מירב כהן: פנינו כמעט לכל חברי הכנסת האפשריים.

מירב כהן: אתה רואה שהם לא טרחו להגיע לכאן היום והגישה שלהם היא קצת דומה.

כרמל שאמה-הכהן: יום רביעי הוא יום עסוק, כל הוועדות פעילות.

כרמל שאמה-הכהן: זה יום שבטוח יש ישיבות בכל הוועדות.

לאה ורון: יש גם ישיבות מיוחדות לכבוד יום ירושלים.

אמנון לורך: וככה היושב ראש יושב בדד.

כרמל שאמה-הכהן: היושב ראש לא מודאג מזה שהוא יושב בדד.

כרמל שאמה-הכהן: העיקר שהוועדה יושבת, שמנהלת הוועדה יושבת, מקבלים החלטה, יש פרוטוקול, אפשר להתקדם.

מירב כהן: אני יכולה להפנות שאלה לגבי שוחט?

מירב כהן: אנחנו שומעים בעצם שהולכים לבנות משרדים, ומכרזים יוצאים, וזה נשמע מאד יפה.

מירב כהן: העניין הוא שההחלטה התקבלה ב-2007 והמעבר היה אמור להיות מבוצע תוך 8 שנים, זאת אומרת, תוך שלוש שנים מהיום.

מירב כהן: אתה מאמין שתוך שלוש שנים יכול לקרות?

גבי שוחט: תהיה גלישה, אני מניח, זה ברור לנו.

גבי שוחט: שוב – בהנחה שלא יהיו בעיות כאלה ואחרות שימנעו – אבל, פחות או יותר - -

מירב כהן: מעבר למציאת הקרקע - -

גבי שוחט: אין בעיה של מציאת קרקע.

מירב כהן: מעבר לזה שיבנו.

מירב כהן: מה קורה עם התקציבים לזה?

מירב כהן: מה קורה עם היערכות של העובדים לזה?

מירב כהן: תוך כמה זמן אתה חושב שכל המהלך יושלם?

מירב כהן: הרי לא יעזור לנו שיבנו שטחים בלי שהמשרדים יעברו.

גבי שוחט: אני יכול להתייחס להיקפי השטחים שדיברתי עליהם.

גבי שוחט: המהלך צריך להיות מושלם תוך 4 שנים.

גבי שוחט: זה המאמץ, ואנחנו מרכזים את המאמץ.

גבי שוחט: אם נצליח לקצר, נשתדל לעשות את זה בתהליך של משא ומתן עם הקבלנים ולראות מה המשמעות הכלכלית של הדבר הזה.

גבי שוחט: המאמץ שלנו הוא עד כמה שאפשר להקדים את העניין הזה, אבל זה עדיין באותה מסגרת של אותם 70 או 80 אלף מטר משרדים, שזה בתכנון הראשוני.

גבי שוחט: יש במקביל, מתבצעת תכנית נוספת כדי באמת להרחיב את נפח הבניה, כדי לקלוט עוד יותר משרדים מתל אביב.

גבי שוחט: נקודה שאסור לשכוח אותה זה התחייבויות ארוכות טווח שיש היום בתל אביב, שגם הם מונעים מאתנו להכניס אותם כבר בשלב הראשוני.

גבי שוחט: כל חוזה שהולך ומסתיים עכשיו בתל אביב, אנחנו מגדירים אותו לתקופה קצרה, ומצליחים להכניס אותו למסגרת התכנית.

גבי שוחט: אנחנו גם כרגע בתהליך של הגדרת הצרכים של אותם משרדים שבחלקם אנחנו נתקלים בבעיה.

מירב כהן: אבל השאלה שלי – האם יש מישהו בממשלה שלוקח אחריות על הפרויקט הזה ונותן את  כל החבילה?

מירב כהן: כי אוקיי – אתה מתייחס לשטחים.

מירב כהן: אבל יש את ההיבט של העברת עובדים, יש את ההיבט של התקציבים.

מירב כהן: האם מישהו לוקח אחריות על כל זה ויודע לומר תוך כמה זמן הדבר הזה קורה?

גבי שוחט: הממשלה, באותה החלטה שהתייחסה לנושא של העברת היחידות הארציות, מינתה ועדה בראשותו של מנכ"ל משרד ראש הממשלה, שהוא דן בכל הסוגיות האלה, כולל בנושא של הגדרת הצרכים, והחלטה על העברת היחידות, והדיפה, הייתי אומר, של פניות משרדים להמשיך להישאר בתל אביב.

גבי שוחט: זה אותו גוף שמרכז את כל הפעילות, עם הרשות לפיתוח ירושלים ונציגי משרדים, וכולל אגף תקציבים, ואנחנו בתוך התהליך הזה, והוא הגורם שבעצם מנחה אותנו גם בעניין הזה, לצד אותה פעילות שאנחנו ממשיכים לעשות וללוות אותה.

גבי שוחט: אם מתעוררת בעיה, כולל תקציבית, אז אנחנו עדיים במשרד האוצר ואני שמח שאודי ניסן, בנושא הזה, כממונה על אגף התקציבים, רוצה בהחלט לקדם את הפרויקטים בירושלים, ועושה הכל כדי לעשות את העניין הזה, כולל הקמת היכל המשפט בירושלים, דבר שאני מקווה שנצליח לקדם אותו חזק מאד, הוא כרגע בשלב של תכנון.

כרמל שאמה-הכהן: יש פה הסכמה ביניכם שהבעיה היא לא בדיור הממשלתי אלא במגמה של המשרדים הממשלתיים השונים לא לעבור לירושלים?

מירב כהן: גם, וגם זה שאין פה היום אף אחד מאגף התקציבים שאומר איפה הכסף לזה, ואין אף אחד שמתעסק עם העובדים, עם הממונה על השכר.

כרמל שאמה-הכהן: נעשה על זה ישיבות יותר פרטניות.

כרמל שאמה-הכהן: אני רק רוצה להבין מי עומד פה מול מי.

מירב כהן: לשכות השרים זה אך ורק נכונות – לפי מה שאני מבינה מגבי שוחט, כי הוא הציע להם חלופות שלא התקבלו, זה נתונים הוא מראה.

מירב כהן: זה אך ורק נכונות.

כרמל שאמה-הכהן: הוא הציג גם כמה תהליכים חיוביים, אני חושב.

מירב כהן: מכרזים זה מאד חיובי.

מירב כהן: והמעבר של היחידות הגדולות, עם אלפי עובדים, זה משהו הרבה יותר מערכתי שמצריך איזה טיפול כולל, גם מבחינת העובדים, גם מבחינת התקציב, גם מבחינת הקרקע.

מתי גרינברג: מבחינת העובדים אני רוצה להודיע ליושב ראש הוועדה שאנחנו לא מתנגדים להעברה של העובדים מתל אביב לירושלים.

מתי גרינברג: אנחנו מברכים על זה.

מתי גרינברג: אבל כמובן שאנחנו צריכים להגיע יחד עם הממונה על השכר להסכם שישמור על העובדים בעת ההעברה שלהם, ואני מציעה ליושב ראש הוועדה לזמן לוועדה הזו את הממונה על השכר כדי להגיע אתו להבנה איך עושים את זה.

מתי גרינברג: מדובר באלפי עובדים, מדובר באמהות עובדות לילדים, שיש להן מסגרות שתואמות את הצרכים שלהן.

מתי גרינברג: זה תהליך מאד ארוך, ממושך, וצריך להגיע להבנה עם כל עובד, כי מדובר על תא משפחתי שעובר ממקום למקום, וצריך לתת על זה את הדעת.

מתי גרינברג: אני מבקשת לזמן את אותם אנשים מנציבות שירות המדינה, את אותם מכרזים שדיברת עליהם, אם עובד מדינה או עובדת מדינה מגישים מועמדות למכרז מסוים הם צריכים לדעת שבעתיד המשרה הזו תהיה בירושלים, הוא צריך להיערך לזה.

מתי גרינברג: לכן אני מציעה שיקום איזשהו פורום שיטפל בזה, ועדיף לעשות את זה כמה שיותר מהר כי זה הולך וקרב, הנושא של ההעברה.

מתי גרינברג: תודה.

מירב כהן: מי את חושבת שצריך לשבת בפורום?

מתי גרינברג: הממונה על השכר, נציבות שירות המדינה, שמפיצה את המכרזים והסתדרות עובדי המדינה, כמובן.

עופר ברקוביץ: אני חושב שזה דיון חשוב.

עופר ברקוביץ: הערה אחת קטנה לגבי שוחט – דיברת על התחייבויות ארוכות של המשרדים השונים, של היחידות השונות.

עופר ברקוביץ: האם יש החלטה גורפת היום שלא לאשר, או לאפשר לקבל אחת כזו, שלא לאשר שום הארכה של התקשרות כזו של חוזים בתל אביב?

גבי שוחט: קודם כל – החלטת הממשלה מדברת בעד עצמה.

גבי שוחט: לכן, כל פניה או הארכה כזו מובאת לאותה ועדת חריגים.

עופר ברקוביץ: מתי היתה הפעם האחרונה שאישרו הארכה של חוזה בתל אביב?

גבי שוחט: אין לי כרגע נתונים, אבל בדרך כלל, אם אנחנו מאריכים - -

עופר ברקוביץ: הנה, יש אנשים בקהל שאומרים שלפני שנה.

שרית גולדשטיין: לפני פחות משנה.

שרית גולדשטיין: היחידה האחרונה – אני מאגף תיאום ומעקב במשרד ראש הממשלה.

שרית גולדשטיין: היחידה האחרונה שאושרה הארכת החוזה שלה בתל אביב היא ראמ"ה, יחידה של משרד החינוך, שבשיא כוח האדם צפויה להגיע פחות או יותר ל-60 איש.

שרית גולדשטיין: ההארכה אושרה עד למציאת שטח הולם בירושלים.

שרית גולדשטיין: זאת אומרת, יצטרכו לעשות את ההתאמות האלה,  אבל ההחלטה של הוועדה קבעה חד משמעית שהיחידה הזו תעבור לירושלים.

שרית גולדשטיין: זו יחידה אחת.

שרית גולדשטיין: עברו עוד יחידות, דרך אגב, או בתהליכים של מעבר.

שרית גולדשטיין: דיברת על אגף תקציבים קודם, אז אגף תקציבים סייע למעבר של יחידת המחשוב של משרד התחבורה מבית דגן לירושלים.

שרית גולדשטיין: הם מוכנים לשאת בעלויות שנדרשות לטובת המעבר הזה.

דב לבנשטיין: יושב פה נציג של משרד התחבורה.

דב לבנשטיין: לא שמעתי על דבר כזה.

שרית גולדשטיין: אני אשמח לשלוח לך את הפרוטוקול של הוועדה בראשות איל גבאי והשתתפות אלישע שחף.

שרית גולדשטיין: היתה החלטה כזו.

דב לנשטיין: את אומרת שכבר עברו.

שרית גולדשטיין: לא, אני אומרת שהתקבלה החלטה.

שרית גולדשטיין: אנחנו מדברים פה על תהליכים ארוכי טווח.

שרית גולדשטיין: לבנות מבנה זה לא רק עניין של להרים את הבלוקים אחד על השני.

שרית גולדשטיין: מדברים על תהליכים ארוכי טווח.

שרית גולדשטיין: למצוא מקום מתאים ליחידה לוקח זמן.

שרית גולדשטיין: הנכונות קיימת, קיים צוות.

שרית גולדשטיין: בעניין כל  מה שנאמר לגבי נציבות שירות המדינה והסתדרות העובדים, אני יודעת שב-2007, כשיתחילו באמת להזיז את העניין של יישום ההחלטה הזו אז נציבות שירות המדינה היתה בחלק מהישיבות שדנו בזה.

שרית גולדשטיין: אני מניחה שכאשר יהיה משרד ספציפי גדול שאמור להעביר כמות רצינית של עובדים לירושלים, אז יהיה רלבנטי לקיים דיון נקודתי.

אמנון לורך: זה בדיוק מה שגבי שוחט אמר שאסור שיקרה.

אמנון לורך: כל עובד חד שמתקבל לשירות המדינה ביחידות שאמורות לעבוד - -

שרית גולדשטיין: אתה מדבר על עובדים חדשים, אדוני.

שרית גולדשטיין: אני מפרידה בין עובדים חדשים   - -

אמנון לורך: צריך לחתום.

אמנון לורך: כל אלה שהיו בירושלים - -

שרית גולדשטיין: אני מפרידה בין עובדים חדשים לבין עובדים שכבר - - אם יש משרד שממוקם, סתם לדוגמה, בתל אביב, ויש בו אלף עובדים והם צפויים לעבור לירושלים, והם עובדים שם 10-15 שנה זה כן תהליכים שדורשים פתרון.

שרית גולדשטיין: זה לא היה בחוזה שלפני 15 שנה.

שרית גולדשטיין: אתה דיברת על עובדים חדשים.

שרית גולדשטיין: אני הפרדתי.

שרית גולדשטיין: ברגע שיש תהליך שאנחנו יודעים שהוא כבר קיים, מתחיל לזוז, אז יש טעם לקיים את הדיון הזה.

שרית גולדשטיין: אין ספק שנציבות שירות המדינה צריכה להיות יותר מעורבת.

עופר ברקוביץ: אפשר להשלים את השאלה?

עופר ברקוביץ: מה המנגנון שכשהיום משרד, יחידה ממשלתית, רוצה להמשיך לפעול במשרדה בתל אביב, ממי היא מבקשת את האישור הזה, ואיך אנחנו דואגים לזה שעל כל המשך התקשרות כזו או אחרת אנחנו עושים את המאמצים המרביים ופועלים כדי לגרום לאותה יחידה לעבור ולא ליהנות מהספק ולגרום לאיזשהו מסמוס של התהליך בגלל תשובות כאלה ואחרות של אי מצאי ותשובות אחרות.

גבי שוחט: אז ציינתי  - אם מדובר ביחידה חדשה יש לנו מראש את היכולת למנוע את זה, ולטפל בפתרון בירושלים.

גבי שוחט: אם מדובר ביחידה שהיא קיימת, באו בגוף שהוא קיים כבר ממילא, והוא יושב במבנה  - תלוי גם בסוג השכירות ותנאי השכירות, משך ההתקשרות -  אם יש כוונה של אותה יחידה להמשיך להישאר, הכתובת היא באותה מסגרת של ועדת מנכ"לים שבוחנת את המקרה וכמובן, שומעת חוות דעת גם של הדיור הממשלתי וגם של אותם גורמים מקצועיים, אם זה נכון להאריך עוד שנה לפרק זמן קצוב עד למעבר,  ובהתאם לזה מתקבלות ההחלטות.

עופר ברקוביץ: אז מנכ"ל משרד ראש הממשלה הוא הכתובת.

גבי שוחט: הוא יושב ראש הוועדה, כן.

מתי שולץ: רק לתקן דבר קטן אחד – אכן, שירות בתי הסוהר ישב במשרדים במרכז העיר, מי שמכיר, בסמוך למדרחוב, ובהתאם לעבודה שנערכה בשיתוף הדיור הממשלתי, עברנו בתוך ירושלים.

מתי שולץ: היום אנחנו יושבים בתחנה המרכזית החדשה בבניין שמוגדר כחלק מקרית הממשלה, שיושב שם, אחת הקומות הן של שרות בתי הסוהר, כמו שרות התעסוקה, אגף הגביה של הנהלת בתי המשפט, אז רק לצורך ההבהרה.

מתי שולץ: לא עזבנו.

מתי שולץ: פשוט היה הסכם חוזה במרכז העיר שנגמר, לא ניתן היה להאריך אותו, גם התנאים בבניין לא היו טובים ועברנו במסגרת שיפור התנאים והצורך בתוך ירושלים.

מתי שולץ: שירות בתי הסוהר באופיו הוא ארגון מאד אופרטיבי.

מתי שולץ: היחידות שלו לא נמצאות בירושלים.

מתי שולץ: יש לנו, לשמחתנו הרבה, לצורך העניין, יחידה מאד קטנה – בית המעצר במגרש הרוסים.

מתי שולץ: שאר המתקנים שלנו פזורים ברחבי הארץ ויש לנו צורך לקיים אתם קשרים ולכן חלק מהיחידות שלנו לא נמצאות בירושלים, אבל יש לנו מבנה נציבות או חלק מהנציבות שלנו, המפקדה הראשית נמצאת בירושלים.

שרית גולדשטיין: מעבר למה שהתייחסתי קודם, אם יש שאלה ספציפית, אשמח לענות עליה.

שרית גולדשטיין: כמו שנאמר כאן - ברגע שיחידה מבקשת להיות מוקמת, זה דיון בוועדת חריגים.

שרית גולדשטיין: ברגע שיחידה מבקשת להאריך חוזה, או אפילו לעשות שיפוץ לפי החלטת ממשלה, הנושא מובא בפני ועדת חריגים.

שרית גולדשטיין: היושב ראש הוא איל גבאי.

שרית גולדשטיין: יושב שם אגף התקציבים, הדיור הממשלתי, הרשות לפיתוח ירושלים - הכל נמצא בהחלטת הממשלה.

שרית גולדשטיין: לגבי לשכות השרים - -

לאה ורון: כמה בקשות כאלה אושרו בשנה האחרונה?

שרית גולדשטיין: יש לי כאן רשימה.

גבי שוחט: אני יכול להגיד שאיל גבאי מאד מאד קשוח בנושא הזה.

גבי שוחט: הוא לא מוותר.

גבי שוחט: שרית גולדשטיין:     	יש לי כאן רשימת סיכום, אני מוכנה להעביר את זה.

גבי שוחט: גבי שוחט: 	 	גם אם אנחנו ממליצים לפעמים, ולא לתקופה קצרה, הוא מורה לנו אחרת.

עופר ברקוביץ: אז כמה בקשות כאלה אושרו?

עופר ברקוביץ: לא הבנתי.

שרית גולדשטיין: אני אשמח להעביר את הרשימה.

כרמל שאמה-הכהן: אני אשמח שהנהלת הוועדה תקבל ותפיץ לחברי הוועדה.

שרית גולדשטיין: זה די טיוטה  - אני אעבור על זה, ואעביר לכם.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא דחוף, אלא שעד לישיבה הבאה, או לקראת ההכנה לדיון הבא- שיהיה את זה לחברי הוועדה.

שרית גולדשטיין: זו רשימה משנת 2009, בעצם – מתקופתו של איל גבאי.

שרית גולדשטיין: התקיימו בערך 13 דיונים של הוועדה, עשרות החלטות, לחלק מהיחידות אושר להישאר במרכז מטעמים מקצועיים.

שרית גולדשטיין: לדוגמה – מרכז לבריאות הציבור, של תל השומר.

שרית גולדשטיין: זה קרוב לבית חולים ממשלתי.

שרית גולדשטיין: נדרש שם שיתוף פעולה מקצועי, שינוע דגימות.

שרית גולדשטיין: אין לי כאן את כל ההנמקות, אבל כמו שאמר גבי שוחט, המטרה שלנו היא להעביר את היחידות לירושלים.

שרית גולדשטיין: התהליך הוא לא פשוט.

שרית גולדשטיין: הוא לוקח זמן, אבל זו היא המטרה.

דני לקר: אני סמנכ"ל רשות המים.

דני לקר: אני רוצה, ברשותך, להתייחס לנקודה שדובר בה, הנושא של הכנה של העובדים למעבר.

דני לקר: רשות המים, שמיועדת להעביר כ-150 עובדים מתל אביב לירושלים - -

קובי כחלון: התחלתם בירושלים, אבל.

קובי כחלון: היא נוסדה בירושלים, הרשות.

דני לקר: נוסדה, ויש לה יחידה מאד מכובדת פה, בירושלים – השירות ההידרולוגי, ומתוכננת במסגרת בניין גנרי 2 להעביר עוד 150 עובדים.

דני לקר: לפני כשנה וחצי היתה שביתת עובדים, שחלקה הלא מבוטל  סבב סביב השאלה הזאת.

דני לקר: עוד פעם – עם קושי במתן מענה לעובדים וגם הכנה נפשית ופסיכולוגית לאן הם עוברים, כיצד ומה.

דני לקר: לכן, כל הנושאים האלה צריך לדון בהם היום כמו שנאמר פה, ולא כאשר בפועל היחידה מתוכננת לעבוד, לבצע את העניין הזה מראש.

דני לקר: זה יקל על המעבר, גם פסיכולוגית וגם דה פקטו.

גבי שוחט: אם לא היתה הבעיה הזו, ברשותך, כבר ב—2012 רשות המים היתה בירושלים.

דני לקר: בנוסף לכך, הערה טכנית באשר לחומר שהועבר - 	מנהלת הביוב, שמופיעה במשרד התשתיות, היא חלק מרשות המים שאכן מתוכננת לעבור לירושלים, וכן מה שנקרא מנהל המים במשרד הפנים, גם הוא, נכון להיום, חלק מרשות המים.

קובי כחלון: קודם כל אני מברך על הדיון.

קובי כחלון: אני חושב שיש כאן שני דברים.

קובי כחלון: קודם כל – המצב האובייקטיבי.

קובי כחלון: במצב האובייקטיבי שהיה לפחות ממה שלמדתי מהיום הראשון שנכנסתי לעבודה, בכלל כולם חשבו שירושלים היא זמנית, כי לא עשו שום דבר.

קובי כחלון: באופן עקרוני אמרו – לא צריך בית משפט.

קובי כחלון: לקחו את המוסדות הבריטיים שהיו פה, נכנסו אליהם – משרד הפנים ואחרים, וככה נבנתה הממשלה.

קובי כחלון: אחר כך נבנתה קרית הממשלה.

קובי כחלון: לשמחתי הרבה, מאז שהגענו לתפקיד, אני חושב שנוצרה כימיה מאד טובה וחיובית עם גבי שוחט.

קובי כחלון: העיריה התחילה לקחת אחריות ולתכנן, ואם את בית מבקר המדינה גמרנו בתוך שנה, תב"ע בשנה זה שיא כי בסך הכל בירושלים היתר היה לוקח שלוש שנים.

קובי כחלון: ולכן המבקר היום יבנה את הבית שלו בירושלים במקום ראוי – בין בית המשפט העליון, וצופה למשרד ראש הממשלה.

קובי כחלון: אז קודם כל – העבר אין, צריך לשכוח אותו.

קובי כחלון: ההווה – עדיין, ועתיד כעין.

קובי כחלון: הוא מגיע במהירות.

קובי כחלון: לכן אני חושב שאנחנו צריכים להתקדם ככל שניתן.

קובי כחלון: הבוקר פגשתי בהר הרצל את אודי ניסן.

קובי כחלון: הוא גם מתחייב אבל אני תמיד אומר דבר פשוט: החלק הכי חשוב באוטו זה החלק המקולקל.

קובי כחלון: בשביל להקים בניין ולהעביר אנשים צריך רק משהו אחד לא תקין, ולכן, בהזדמנות הזו שנוצרה לירושלים, ואני חושב שזו הזדמנות היסטורית, שבה, ברוך השם, אנחנו אחרי תקופה של פיגועים נוראיים שהיו כאן, כשאף אחד לא רצה להגיע לכאן, ו "שומר נפשו ירחק" בלי איכה ובלי קהלת, והמצב היה לא טוב.

קובי כחלון: היום, כשגם יש פרוספריטי, ירושלים חוזרת לעצמה, המדינה השקיעה מיליארדים בנושא של תחבורה ציבורית, ותהיה לנו את הרכבת המהירה מתל אביב ב- 22 דקות, יש לנו רכבת קלה, הרכבת הקלה מתפתחת, בונים ונבנים בירושלים.

קובי כחלון: אז לידיעתך – גרשון הכהן שם כבר חצי מיליון שקל, הוא מקדם את המכללות.

קובי כחלון: תהיה לנו אולי בעיה פוליטית קטנה, ואני מקווה שלא תהיה.

קובי כחלון: יש אנשים שיסבירו לשר הביטחון כמו שאמרתי לו בתחילת השבוע, שהמקום שנבנות בו המכללות זה מקום שהיה אמור להיבנות בית המשפט העליון, זה שטח ההפקר.

קובי כחלון: אני מקווה שהתב"ע תתקדם.

קובי כחלון: כשאמרו לגרשון הכהן - -

אמנון לורך: חצי מיליון שקל כדי - - של רבע מיליארד שקל?

קובי כחלון: חצי מיליון, ככה מתחילים בעיר הזו.

קובי כחלון: לא נורא.

אמנון לורך: חצי מיליון שקל כדי  להקים את המכללות?

קובי כחלון: אני מסביר לך – תכנון, חצי מיליון שקל הושם לרשות לפיתוח ירושלים ואנחנו כרגע מקדמים את התב"ע.

קובי כחלון: מקודמת תב"ע על הר הצופים, באחד המקומות היותר נחמדים וחשובים.

קובי כחלון: לידיעתך, בניין בצלאל נמכר.

קובי כחלון: כשאתה טיפלת בזה זה היה 70 מיליון שקל, הוא נמכר ב-147 מיליון.

קובי כחלון: בצלאל, בעזרת השם, יוקם במרכז העיר.

קובי כחלון: גם זה מתקדם.

קובי כחלון: נכון שמשרד המשפטים רוצה לבנות, ויש שם יותר מדי אנשים שרוצים לבנות, ויש לנו שם בעיה.

קובי כחלון: ואנחנו מאד מקווים – אני באמת חושב שזה אחד הדברים היותר חשובים שבתי המשפט המחוזיים, המרכזיים, ייבנו בירושלים סוף סוף ולא יהיו פזורים כמוש הם פזורים במצב שהוא לא הגיוני לחלוטין וצריך לחזור ולתת כבוד לירושלים.

קובי כחלון: רואים את גנזך המדינה שעובר לערד.

קובי כחלון: הבטיחו לקדם את גנזך המדינה פה, בכניסה לעיר.

קובי כחלון: אני מקווה שתוך חודש יהיה לנו מנהל פרויקט.

קובי כחלון: אתה צריך להתחייב פה, אתה מוכן?

גבי שוחט: אני חושב שהתחייבתי פה בהרבה דברים.

קובי כחלון: מנהל פרויקט לגנזך המדינה, כי נתנו הסכמה שהוא יעבור לערד, רק הקרטונים.

גבי שוחט: ברגע שיסגרו את הצרכים שלהם, את הדרישות שלהם – יש כרגע צוות עבודה שיושב בנושא הזה.

קובי כחלון: דבר שלישי שהוא באמת אחד החסמים המרכזיים, אדוני היושב ראש: בתל אביב החשב הכללי ומנהל הדיור הממשלתי משלם שכר דירה פי שתיים לפחות, מאשר בירושלים, או 1.5.

קובי כחלון: לכן, איכות הסביבה המחוזי בירושלים מצאנו לו מקום רק באזור התעשייה,  המשרדים שצריכים לשמור על איכות הסביבה נמצאים באזורי תעשיה.

קובי כחלון: רוב משרדי הממשלה נמצאים במקומות לא נכונים, לא ראויים, הדיון צריך להיות גם על הביטוח הלאומי שנמצא בבניין לא נכון, במרכז העיר, בבניין שאין לו נגישות לנכים, והוא לא נותן את השירות.

קובי כחלון: הדבר הזה גם צריך להיגמר.

קובי כחלון: אני מאד מקווה, באמת, שגם רשות השידור תיבנה, כי היא חייבת להיבנות, היא צריכה לפנות שטח ל-600 יחידות דיור, וגם הדבר הזה צריך להתקדם.

קובי כחלון: בכל מקרה אני רוצה להגיד תודה, כי אני חושב שתכנון, תכנון תכנון – זה הדבר שמתקדם בירושלים.

קובי כחלון: נקדם את התכנית שהם עשו – אני לא יודע אם הצגת את זה לפני שבאתי: היתה תחרות על משרדי הממשלה, כל משרדי הממשלה יוכפלו ובעצם נקבל פוטנציאל אדיר של משרדים, ואז, מהפוטנציאל, נייצר את המוצרים הסופיים.

קובי כחלון: הוא רוצה לרמוז שאם לא תתני לו את המגדל אז הוא לא מקדם.

קובי כחלון: אנחנו נישמע למוסדות התכנון, נעשה את מה שהם אומרים לנו, וככה נקדם.

אמנון לורך: לא רק המגדל הזה.

אמנון לורך: בסוף יבנו מגדלים, השאלה היא אם זה בקדנציה שלך.

קובי כחלון: אנחנו לא פותחים את זה.

קובי כחלון: יש לנו את ראש העיר שעושה את העבודה.

קובי כחלון: אנחנו בינתיים בציר אחד.

קובי כחלון: כנס לקומה 6 ודבר אתו.

גבי שוחט: נקבעו סדרי עבודה בין צוות המתכננים שנבחר, יחד עם  - - כדי לקדם את זה במהירות, את התכנית.

קובי כחלון: אני חושב שהיום ראוי לומר תודה על שלושת המבנים שהם מאד דרמטיים לעיר – המבנה שנבנה, כמובן, בכניסה לעיר, ואני רוצה להודות למנהל מקרקעי ישראל, הוא נתן לנו עוד סכום של 480 מיליון שקל.

קובי כחלון: אנחנו מקדמים לאורך שני מגדלים של 35 קומות בכניסה לעיר- בא לציון גואל, ותוך תקופה קצרה הם גם ייבנו.

עידן אילן: אני ממשרד המשפטים.

עידן אילן: משרד המשפטים פועל למעשה על פי החלטת הממשלה.

עידן אילן: אנחנו בשנים האחרונות עובדים עם המדיניות של הדיור הממשלתי, בעצם לעשות איחוד של כלל יחידות של המשרד שלנו, בירושלים.

עידן אילן: אנחנו  - - למעלה מ-17 אתרים בירושלים לאיחוד של האתרים עצמם, ובמסגרת הזו באמת גם להעביר יחידות ארציות נוספות שנמצאות בתל אביב.

עידן אילן: אנחנו מדברים פה על פחות מ – 8% יחידות שנמצאות כיום.

עידן אילן: כלומר, למעלה מ-92% נמצאים היום בירושלים, ויש שיתוף פעולה מאד טוב.

עידן אילן: אני יודע גם שסגן ראש העיר מקדם את זה יחד עם המנכ"ל שלנו ויש שתוף פעולה של הדיור הממשלתי, של גבי שוחט וניר ברלוביץ.

קובי כחלון: גם בתי הדין הרבניים צריך למצוא להם מקום ראוי, וגם בתי הדין השארעים.

קובי כחלון: העיר היא נצחית, ככה אמרו לנו בכל הימים האחרים, ואנחנו מתלהבים מזה.

מירב כהן: יש בעבודה שלנו, אם אתה רואה על המסך – אלה כל היחידות שאנחנו מצאנו שתחת משרד המשפטים ולא נמצאות בירושלים.

עידן אילן: אז העברתם באמת מכתב לשר לפני מספר שבועות, גם ענינו לכם, שלמעשה מדובר פה על פחות מ- 10% מהשטחים.

עידן אילן: אלה דברים שהיו לפני החלטת הממשלה.

עידן אילן: אנחנו מחפשים פתרון כולל בתוך ירושלים בשנים האחרונות,  לאיחוד של כל היחידות, כולל היחידות הקטנות שנמצאות עדיין בתל אביב.

עידן אילן: מקדמים את הפעילות הזו.

מירב כהן: לאן אתם אמורים לעבור, לגנרי?

מירב כהן: למה אתם מחכים?

עידן אילן: יש תכנית אב שנקבעה על ידי הדיור הממשלתי, בשיתוף אתנו, ואנחנו בעצם כרגע פועלים ליישום שלה.

עידן אילן: יש תכנית, ואנחנו פועלים בעקבותיה.

גבי שוחט: בשבוע הבא יש דיון אצל שר המשפטים כדי לקדם את התכנית.

גבי שוחט: היא מתקשרת למספר פעולות.

גבי שוחט: הכוונה היא לבנות בניין מיוחד למשרד המשפטים כדי לתת לו מענה בנפח שנדרש.

גבי שוחט: זה אמור להעביר חלק מהיחידות מתל אביב, אותן יחידות קטנות, ולרכז מספר פונקציות.

גבי שוחט: אין שום כוונה לפנות את משרד המשפטים ממזרח ירושלים.

גבי שוחט: חלק מהדברים שאנחנו כרגע מגלגלים - אודי ניסן מאגף התקציבים –גם העיריה שותפה למהלך, זה לפנות את מתחם מגרש הרוסים על ידי יחידות המשטרה ומשרדי ממשלה כדי לשווק את המתחם הזה ולפתח אותו בצורה אחרת.

קובי כחלון: פוטין מחכה לך כדי לקבל אותו.

גבי שוחט: פוטין קיבל את סרגיי.

גבי שוחט: אני לא יודע - -יש כוונה להיכנס פה לאיזה מהלך משולב ולהעביר את יחידות המשטרה לבניין משרד המשפטים.

גבי שוחט: שוב, האחיזה במבנה הזה היא בהחלט חשובה שם.

גבי שוחט: זה מהלך שאנחנו כרגע מקדמים, גם מפקד מחוז ירושלים.

אלה בר דוד: אני ממשרד התמ"ת.

אלה בר דוד: אני רוצה לחלק את היחידות שהוצגו במסמך לשני סוגי יחידות.

אלה בר דוד: יש את יחידות המטה של ירושלים, כידוע – משרד התמ"ת יושב בבניין גנרי הישן.

אלה בר דוד: יש מספר יחידות שלא יושבות בירושלים ויש את התאגידים הממשלתיים שכפופים לשר.

אלה בר דוד: עניין התאגידים הממשלתיים  - כל הפן של בינוי, העברה וכו', נמצא ישירות באחריות מנהל הדיור הממשלתי ותשובות לגבי העברתם צריכה להיות מטעמם.

אלה בר דוד: לגבי יחידות המטה – משרד התמ"ת נמצא במשא ומתן עם מנהל הדיור הממשלתי לגבי הבניה העתידית המתוכננת.

אלה בר דוד: הערכת לו"ז שלנו ניתנה היא 4 שנים.

אלה בר דוד: עם סיום הבניה יתבצע המעבר.

אלה בר דוד: אין לנו שום התנגדות לעניין, אנחנו תומכים במעבר יחידות המטה המעטות שנשארו באזור תל אביב לירושלים.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נסכם את הישיבה הזו.

כרמל שאמה-הכהן: זו היתה ישיבה ראשונית ובסיסית כדי ליצור בסיס להמשך תהליך.

כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שלמרות הוראות חוק יסוד: ירושלים בירת ישראל ונתונים אחרים של החלטות ממשלה מסודרות שנתקבלו, אנחנו רואים שהמצב הוא יחסית לא מלבב, בנקודה של מיקום הגופים הממשלתיים בעיר הבירה.

כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שהוצגו כאן מספר בעיות, לרבות גופים שלא היו פה כדי לענות, כמו אגף תקציבים.

כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שהמענה שוועדת הכלכלה יכולה לתת לאור חשיבות העניין, מעבר להצהרות חיוביו בעניין, זה להקצות זמן בסדר היום לישיבות נקודתיות – שלא נצטרך להביא את כולם, אלא לדון בעיה בעיה באופן ספציפי, לפי סדר העדיפות שנמצא לנכון ולפי היכולת הריאלית לפתור את הבעיה, שהיא פונקציה של שני הדברים האלה, לקיים ישיבות לפחות בפרקי זמן של אחת לרבעון, ואם יהיה צורך אף יותר מכך, אבל לפחות אחת לרבעון.

כרמל שאמה-הכהן: בישיבות אלה כמובן חשוב גם לבדוק שאגף התקציבים יהיה, כחלק בלתי נפרד – פה אנחנו מבינים שזה גם כסף ולא רק רצון.

כרמל שאמה-הכהן: חלק נוסף – העניין של יחסי עבודה.

כרמל שאמה-הכהן: צריך גם להתחיל להניע תהליך שלא יוותר החסם שיעצור,  היה  ונצליח לקדם מהלך כזה או אחר.

כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שהוקרא פה פסוק מהתנ"ך, ואנחנו מכירים גם פסוקים יותר חיוביים לגבי ירושלים.

כרמל שאמה-הכהן: אני מבין מאיפה אתה מביא את זה, אבל אני רוצה יותר להתחבר לפסוק שכולנו אומרים : "אם אשכחך ירושלים – תשכח ימיני".

אמנון לורך: לא, לא שוכחים אותה.

כרמל שאמה-הכהן: אם לא שוכחים זה צריך לבוא לידי ביטוי בביצוע ובהחלטות.

קובי כחלון: צריך לומר – "סולו סולו מסילותיה", כי עכשיו אנחנו עם הרכבת הקלה.

כרמל שאמה-הכהן: אני יודע שיש לחברי הכנסת וגם לשרים אלף עניינים על הראש.

כרמל שאמה-הכהן: כשאתה דן במשהו זה נראה לך הכי חשוב והכי בוער באותו רגע.

כרמל שאמה-הכהן: אבל ברגע שאתה יוצא מהדיון אתה מוצף בדברים אחרים שתוקפים אותך מכל מיני כיוונים ובוערים.

כרמל שאמה-הכהן: ולכן, כשיש גוף כמו "התעוררות", אנשים שבאמת זה איכפת להם, ויידעו להזכיר לנו מדי פעם את הצורך לטפל בעניין, זה חלק מהעניין בכל תהליך שקורה פה, בכנסת, או בממשלה.

כרמל שאמה-הכהן: אחרת דברים לפעמים מתעכבים, מתמסמסים, נדחקים לשולי סדר היום.

כרמל שאמה-הכהן: אני באופן אישי יכול להגיד שאני חושב שהאמירות, כמו שאני מזהה, של נבחרי הציבור פה כלפי ירושלים הן לא אמירות ציניות, הן לא מהפה ולחוץ.

כרמל שאמה-הכהן: יש קשר עמוק לעיר ירושלים גם למי שלא גר בירושלים.

כרמל שאמה-הכהן: בכל יום כשאני מגיע לכנסת מרמת גן אף פעם לא אמרתי שחבל שהכנסת לא בתל אביב.

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, גם כשיש פקקים, אני רואה את זה חלק מהעניין שאנחנו מגיעים לבירת ישראל ואין ספק שהרעיון הוא ברור, שיש קונצנזוס למעט איפה שיש אילוצים מיוחדים של תשתיות מיוחדות, של קרבה למקום זה או אחר, אבל בבסיס, בנורמה, אם אני לוקח למעלה מ-90% מהמקרים,  אין סיבה שהמוסדות האלה לא צריכים לשבת בירושלים.

כרמל שאמה-הכהן: אמרתי שזה גם משתלב באג'נדה, בטח של הממשלה הזו - של לחזק את ירושלים, לבסס את הריבונות בירושלים, ומה יותר מסמל ריבונות מאשר משרדי ממשלה ויחידות ממשלתיות שיושבות בה?

כרמל שאמה-הכהן: כל דבר אחר, גם אם הוא לא אמירה מודעת, מחלישה, לפחות את הרמה ההצהרתית של המחויבות של הממשלה לירושלים ושל החיבור שלה לבירתה.

כרמל שאמה-הכהן: לכן אנחנו מרימים את הכפפה שמסרתם לנו.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רוצים להודות לתנועת "התעוררות" שהעירה את תשומת ליבנו.

כרמל שאמה-הכהן: שמעתי פה ושם על הדברים בתקשורת אבל לא חשבתי שהבעיה היא כזו רחבה ועמוקה.

כרמל שאמה-הכהן: אני בשמחה ובחפץ לב מתכוון להתמסר לעניין הזה.

כרמל שאמה-הכהן: אז אל"ף, ברכות ותודות, לכל מי שהשתתף בדיון.

כרמל שאמה-הכהן: אני מאמין שאנחנו נרד לעומקים, וגם הדיון הפנימי היה אולי קצת יותר חד, במקרים ספציפיים וגם נעשה עבודת הכנה ספציפית מול הגורמים הרלבנטיים כדי לבוא יותר מתואמים.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא רוצים שהישיבות האלה תגמרנה רק בהצהרות.

כרמל שאמה-הכהן: כי אפשר לפתוח פה תחרות על הזיקה לירושלים, על הרצון בפיתוחה, אבל אנחנו רואים שבמבחן התוצאה זה לא הוליד עד היום כלום.

כרמל שאמה-הכהן: לכן אנחנו נעשה ישיבות עבודה שיוקדמו בישיבות עם הגורמים הרלבנטיים ובסוף גם צריך לחץ פוליטי, ונדע להפעיל גם אותו.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.