ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 484, 2011-06-01 08:50

חיים כץ: בוקר טוב, יום רביעי בשבוע, כ"ח באייר, ה-1 ביוני 2011, ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה והרווחה והבריאות.

חיים כץ: הצעת חוק שכר מינימום (העלאת שכר מינימום-הוראת שעה), התשע"א-2011, פרוטוקול 484.

חיים כץ: אני רואה פה את נציגי התמ"ת.

חיים כץ: איך קוראים לך?

דבורה אליעזר: עו"ד דבי אליעזר מהלשכה המשפטית של משרד התמ"ת.

דבורה אליעזר: הצעת החוק המונחת בפניכם מבקשת להעלות את שכר המינימום בשתי פעימות, זאת בהתאם להסכם הקיבוצי שנחתם בין ההסתדרות לבין לשכת התאום של הארגונים הכלכליים, בהסכמת שר האוצר לעצם העלאת שכר המינימום.

דבורה אליעזר: שתי הפעילות: הפעימה הראשונה אמורה לחול ב-1 ביולי השנה, והיא תעלה את שכר המינימום ל-4,100 שקלים.

דבורה אליעזר: היום שכר המינימום עולה על 3,890 שקלים לחודש אנחנו מדברים, וב-1 באוקטובר 2012 יעלה שכר המינימום ל-4,300 שקל, ככל שהוועדה תאשר את הצעת החוק.

דבורה אליעזר: זה נעשה בהוראת השעה כיוון שאין פה תיקון בעצם לחוק המקורי שקובע ששכר המינימום הוא 47.5 אחוזים מהשכר הממוצע במשק, כפי שהוא ב-1 באפריל של כל שנה.

דבורה אליעזר: אתם יכולים לראות שבעצם יש פה שלוש פעימות, אבל בעצם אין שלוש פעימות.

דבורה אליעזר: הצעת החוק מבקשת לשמר את המאזן שבין החוק המקורי, כל עוד לא משנים אותו, לבין הצעת החוק שמבקשת להעלות את סך הפעימות, כך ששכר המינימום לעולם לא ירד מ-47.5 אחוזים.

דבורה אליעזר: כך שהוראת השעה הזאת תתוקן כמובן, וככל שהפעימה האחרונה לא תרד מ-47.5 אחוזים משכר המינימום.

דבורה אליעזר: אם ב-1 באפריל 2013, 47.5 אחוזים מהשכר הממוצע---

חיים כץ: יהיה הרבה פחות מ-47.5.

חיים כץ: מה יקרה?

דבורה אליעזר: אז שכר המינימום יהיה 47.5 אחוזים מהשכר הממוצע במשק.

מוחמד ברכה: אבל אם תהיה ללא קשר, אז לא יהיה העלאה של שכר המינימום.

דבורה אליעזר: כל עוד הסכומים שנקבעו כאן אינם יורדים מ-47.5 אחוזים מהשכר הממוצע, מה שיקבע יהיה החוק הזה ככל שהוא באמת יתקבל בוועדה.

חיים כץ: ואם זה עובר את ה-47.5 אחוזים?

דבורה אליעזר: הגבוה מבין השניים.

חיים כץ: אם 47.5 אחוזים יותר גבוה מ-4,300, יהיה 47.5 אחוזים.

חיים כץ: אם 4,300 גבוה מ-47.5 אחוזים, יהיה 4,300.

חיים כץ: למה זה הוראת שעה?

חיים כץ: למה אנחנו לא משנים את ה-47.5 אחוזים, אבל כהוראת שעה באופן חד פעמי, אנחנו קובעים סכומים שגם אם הם יהיו גבוהים מ-47.5 אחוזים, הם יגברו.

חיים כץ: אם נגיד הם 49 אחוזים, זה לא יהיה 49 אחוזים לעתיד.

חיים כץ: זה באופן חד פעמי כהוראת שעה.

מוחמד ברכה: ה-47.5 אחוזים זה התקרה.

חיים כץ: זה התקרה התחתונה.

דבורה אליעזר: עוד משהו שכן הוספנו לפי סעיף 4 לחוק שכר המינימום, שכר המינימום יכול לגדול בהתאם לשינויים בתוספת היוקר, לפי הסכמים שנחתמים.

חיים כץ: מתי הייתה פעם אחרונה תוספת יוקר?

אברהם ברק: ב-2003 עד ינואר 2004.

אברהם ברק: אבל עכשיו אין אינפלציה כבר שנים.

חיים כץ: איזה אינפלציה?

חיים כץ: 3 אחוזים לשנה.

מוחמד ברכה: למה לחשב את זה רק על אינפלציה?

מוחמד ברכה: למה לא לחשב את זה על צמיחה למשל?

חיים כץ: 3 אחוזים לשנה.

חיים כץ: שמונה שנים זה 25 אחוזים.

חיים כץ: אתה יודע יותר טוב ממני שההסכמים שאתם חותמים, לא מדביקים את האינפלציה.

חיים כץ: ההסכמים שאתם חותמים במשק, ואני לא מבין למה זה.

אברהם ברק: ההסכמים האחרים אתה מתכוון, לא תוספת יוקר.

חיים כץ: לא תוספת יוקר.

חיים כץ: הסכמים במגזר הציבורי.

חיים כץ: הם לא מגיעים לאינפלציה.

מוחמד ברכה: גם הקשר בין הצמיחה לבין המשכורות, הוא לא קיים בכלל.

דבורה אליעזר: בכל מקרה זה חשוב להבהיר, שגם המאזן הזה שנמצא היום בחוק, נמצא גם בהוראת השעה, כך שאם תהיה הגדלה של תוספת יוקר, זה יגדיל את שכר המינימום גם במקרה הזה.

חיים כץ: ומה נציג האוצר אומר?

רן רידניק: זו הצעת חוק ממשלתית, וכנציג הממשלה אני תומך בה וכפוף לה.

אברהם ברק: אבי ברק, מלשכת התאום של הארגונים הכלכליים.

אברהם ברק: הצעת החוק הזאת היא למעשה במדויק פרי הסכם שבין המעסיקים לבין לשכת התאום של הארגונים הכלכליים, והאוצר העדיף להביא אותה בצורה של הצעת חוק.

אברהם ברק: הייתה גם אפשרות כמובן להרחיב את ההסכם.

אברהם ברק: בכל אחד מהדרכים יש יתרון ויש חסרון, וברגע שהממשלה החליטה לאמץ את ההסכם הזה, כשאני אומר הממשלה, זה האוצר, כי הוא היה המתנגד בשלב הראשון.

חיים כץ: זה לא יכול להיות.

חיים כץ: מה קרה עכשיו שהוא התנגד?

אברהם ברק: אני מניח שההצעה הזאת היא כל כך שקולה ומתחשבת במצב, שהוא העדיף אותה על פני הצעות חוק אחרות שהיו גבוהות אולי יותר.

חיים כץ: אוקיי, תודה רבה.

חיים כץ: יש פה עוד מישהו שרוצה להגיד משהו?

אברהם ברק: חוק שכר המינימום עוד מאפריל 87' בנוי על השכר הממוצע במשק.

אברהם ברק: השכר הממוצע במשק כולל הרי מרכיבים רבים שהם לא באים לידי ביטוי בשכר המינימום, למשל ותק, שעות נוספות, פרמיות, משמרות, ולכן בשכר המינימום זה לא כולל את אותם מרכיבים.

אברהם ברק: אילו היו מוסיפים את המרכיבים האלה לשכר המינימום, אפשר היה גם להגיע ליותר מ-47.5 אחוזים.

חיים כץ: בפועל היית מגיע, אבל מאחר ואנחנו מכירים את הנפשות הפועלות בעניין, אתם הייתם דואגים שאנשים ירוויחו שכר מינימום.

חיים כץ: היית אפילו אתה ואחרים, ובטח האוצר, הייתם מסכימים ששכר המינימום יהיה 5,000 שקל, אבל היית מוריד לכל אחד עוד איזה 2,000 שקל שהוא מרוויח.

אברהם ברק: למה אנחנו לא מורידים היום?

חיים כץ: למה אתם לא מסוגלים.

אברהם ברק: למה לא מסוגלים?

חיים כץ: מה לעשות, אתה לא מסוגל.

חיים כץ: יש תנאים נלווים.

חיים כץ: זה כסף זול שאתם בעבר נתתם לעובדים כסף זול, שהוא לא נכנס במחיר שעה.

חיים כץ: אין עליו הפרשות פנסיוניות.

חיים כץ: עכשיו כבר יש הפרשות פנסיוניות.

אברהם ברק: פרמיות ומשמרות, יש הפרשות פנסיוניות.

חיים כץ: אחזקת רכב, אין הפרשות פנסיוניות.

אברהם ברק: זה החזר הוצאות.

חיים כץ: אבל יש כאלה שמקבלים את ההחזר הוצאות כחלק ממשכורת, למה זה כסף זול למעסיק.

חיים כץ: ואז הוא אומר, במקום שאני אתן לך כסף טוב, אני אתן לך אחזקת רכב, בין אם אתה נוסע באוטו ובין אם לא, העיקר שיהיה לך רישיון וביטוח.

אברהם ברק: זה בעיקר בסקטור הציבורי.

חיים כץ: כמה עובדים יש בסקטור הציבורי?

אברהם ברק: 700 עד 800 אלף.

חיים כץ: זאת אומרת, זה חלק ניכר.

חיים כץ: כמה מתוך ה-700-800 אלף אנחנו מדברים עליהם על שכר מינימום?

אברהם ברק: זה הממשלה צריכה להגיד.

קריאה: מספרים גדולים.

אברהם ברק: השאלה היא אדוני, מה זה שכר מינימום?

אברהם ברק: האם עובד ציבור שמרוויח שכר מינימום ומקבל השלמה לשכר מינימום, אבל הכנסתו עם כל אותם מרכיבים זולים---

חיים כץ: מה קורה דרך אגב כשהוא מתקדם בדרגה ויש לו השלמה לשכר מינימום?

חיים כץ: מה קורה עם התקדמותו בדרגה?

חיים כץ: אתה מוריד לו את ההשלמה?

אברהם ברק: אני לא יודע, זה בסקטור הציבורי.

אברהם ברק: בתעשייה אין שכר פחות משכר המינימום בתור בסיס.

אברהם ברק: המרכיבים הנוספים הם יחסית.

חיים כץ: כמה יש להם תנאים נלווים כאלה שלא נספרים?

חיים כץ: עזוב ותק, החזר הוצאות.

אברהם ברק: החזר הוצאות, אבל החזר הוצאות הוא אמיתי, הוא בפועל, הוא לא פיקטיבי.

חיים כץ: ובממשלה זה פיקטיבי.

אברהם ברק: הממשלה אני לא יודע, אבל אני יודע שזה לא כמו בתעשייה.

חיים כץ: אני לא מבין אותך.

חיים כץ: או שאתה לא יודע, או שאתה יודע.

חיים כץ: תחליט.

חיים כץ: אתה יודע שזה לא כמו בתעשייה, אבל אתה לא יודע.

חיים כץ: אתם בתעשייה, אני לא מבין אתכם.

חיים כץ: או שאתה יודע או שאתה לא יודע.

אברהם ברק: תראה, יש לי על השולחן מספר תלושי שכר של הסקטור הציבורי.

חיים כץ: ואתה יודע לקרוא אותם.

חיים כץ: זה מהעבודה הקודמת באוסם.

חיים כץ: אתה יודע לקרוא את תלושי השכר.

אברהם ברק: אז אני פחות או יותר יודע, וזה לא דומה לתעשייה.

חיים כץ: אוקיי.

חיים כץ: אתה רוצה להגיד משהו?

רן רידניק: שאלת נתונים, אז יש בשירות המדינה, מתוך 60 אלף עובדים, כ-18 אלף עובדים שמקבלים השלמה לשכר מינימום.

רן רידניק: השכר הממוצע שלהם הוא 9,500 שקלים.

חיים כץ: מה קורה כשהם עולים בדרגה?

רן רידניק: עולים דרגה, הם מקבלים ותק.

חיים כץ: לא ותק, עולים דרגה.

רן רידניק: הם מקבלים את ההשלמה עדיין, וגם הוותק עצמו הוא אוטומטי.

חיים כץ: היום בן אדם נמצא בדירוג האחיד בדרגה 10,40.

חיים כץ: עולה ל- 41.

חיים כץ: מה קורה עם ההשלמה שלו?

רן רידניק: נשארת ההשלמה.

חיים כץ: מלאה?

רן רידניק: נשארת ההשלמה.

רן רידניק: יש אנשים שמרוויחים 14 אלף שקלים ומקבלים השלמה לשכר מינימום.

חיים כץ: בסדר, ככה צריך להיות.

חיים כץ: אוקיי, יש למישהו עוד משהו להגיד פה?

אייל לב-ארי: יש לי שאלה אל האוצר.

אייל לב-ארי: לגבי למשל עובדים במגזר הציבורי.

אייל לב-ארי: בעצם השכר שלהם מורכב למשל לצורך העניין, שכר יסוד ואז כל מיני תוספות למיניהן.

אייל לב-ארי: אם שכר היסוד הוא בעצם שכר המינימום, הרי בעקבות הצעת החוק, שכר היסוד יעלה בהתאמה, אם ההצעה תאושר.

חיים כץ: כן, ודאי.

חיים כץ: זה החוק.

רן רידניק: לא הבנתי את השאלה.

חיים כץ: אם הוא אומר ששכר היסוד הוא 3,900 היום.

חיים כץ: בעקבות החוק שכר היסוד יעלה ל-4,100.

רן רידניק: כל עוד זה המגזר הציבורי, לרבות אלה שמרוויחים 14 אלף שקלים.

חיים כץ: כמה פקידי האוצר מרוויחים?

רן רידניק: הרבה פחות.

חיים כץ: הרבה פחות מ-14 אלף שקלים?

רן רידניק: מבטיח לך.

חיים כץ: כמה מעבר לשכר המינימום, ובאיזה חלק מהשכר לא נחשב לשכר המינימום?

חיים כץ: יש, הא?

רן רידניק: אני מבטיח לך שזה די קרוב לזה.

רן רידניק: בוא לא ניכנס לזה.

חיים כץ: טוב.

חיים כץ: אוקיי, נעבור להקראה.

עמית קנובלר: הצעת חוק שכר מינימום (העלאת סכומי שכר מינימום-הוראת שעה), התשע"א-2011.

אייל לב-ארי: יש הסתייגות לשם החוק לחברי הכנסת ברכה, סוויד, חנין ואגבריה, שהמילים "הוראת השעה" ימחקו.

חיים כץ: מותר להם.

אייל לב-ארי: צריך להצביע על ההסתייגות.

חיים כץ: אנחנו נצביע.

חיים כץ: תתחיל להקריא ואנחנו נצביע על ההסתייגויות.

עמית קנובלר: העלאת סכומי שכר מינימום 1.

עמית קנובלר: בתקופת תוקפו של חוק זה, יקראו את חוק שכר מינימום, התשמ"ז-1987 (להלן-החוק העיקרי), כך:

אייל לב-ארי: גם בריישא יש הסתייגות לחברי הכנסת.

עמית קנובלר: (1) בסעיף 1, במקום ההגדרה "שכר מינימום" לחודש, יקראו: "שכר מינימום", לחודש – סכום כמפורט להלן, לפי העניין: 1.

עמית קנובלר: בתקופה שמיום כ"ט בסיוון, התשע"א, (1 ביולי 2011) עד יום ח' בניסן התשע"ב, (31 במרץ 2012) - סכום השווה ל-4,100 שקלים חדשים, כפי שהוא מוגדל במהלך התקופה האמורה בפסקה זו, על פי סעיף 4 (בהגדרה זו - הסכום בתקופה הראשונה).

אייל לב-ארי: גם לפסקה זאת יש הסתייגות לחברי הכנסת.

אייל לב-ארי: במקום 4,100 שקלים יבוא 5,052 שקלים.

חיים כץ: אוקיי.

עמית קנובלר: בתקופה שמיום ט' בניסן התשע"ב, (1 באפריל 2012) עד יום י"ד בתשרי, התשע"ג, (30 בספטמבר 2012) - הסכום בתקופה הראשונה או סכום השווה ל-47.5 אחוזים מהשכר הממוצע כפי שהוא ביום ט' בניסן התשע"ב, (1 באפריל 2012), כפי שהם מוגדלים במהלך התקופה האמורה בפסקה זו, על פי סעיף 4, לפי הגבוה מביניהם.

אייל לב-ארי: גם בפסקה הזאת יש הסתייגות לחברי הכנסת, שמקום 47.5 אחוזים יבוא 60 אחוזים.

עמית קנובלר: בתקופה שמיום ט"ו בתשרי התשע"ג, (1 באוקטובר 2012) עד תוקפו של חוק שכר מינימום (העלאת סכומי שכר מינימום) - הוראת שעה, התשע"א 2011 - סכום השווה ל-4,300 שקלים חדשים, כפי שהוא מוגדל במהלך התקופה האמורה בפסקה זו, על פי סעיף 4.

אייל לב-ארי: גם בפסקה זו יש הסתייגות, בעצם הצעה של חברי הכנסת, שבמקום הקטע שחל במילים "עד תום תוקפו", עד הסייפא של הפסקה, יבוא סכום השווה ל-60 אחוזים מהשכר הממוצע כפי שהוא ב-1 באפריל וב-1 באוקטובר של כל שנה וכפי שהוא מוגדל על פי חוק זה.

חיים כץ: בסדר גמור.

עמית קנובלר: 2.

עמית קנובלר: בסעיף 6, במקום פסקה (1) יקראו: "1.

עמית קנובלר: שכר מינימום המעודכן למועד תחילתן של כל אחת מהתקופות המנויות בפסקאות (1), (2), ו-(3), להגדרה "שכר מינימום", לחודש.

עמית קנובלר: " תחילה ותוקף 2.

עמית קנובלר: תחילתו של חוק זה ביום כ"ט בסיוון התשע"א (1 ביולי 2011), והוא יעמוד בתוקפו עד היום הקודם ליום הקובע, לעניין זה, "היום הקובע" – היום שבו שכר המינימום לחודש שהיה משולם לפי החוק העיקרי, אלמלא הוראות סעיף 1, עולה על שכר המינימום לחודש כאמור בפסקה (3) להגדרה "שכר מינימום", לחודש, שבסעיף 1(1).

אייל לב-ארי: גם לסעיף 2 יש הצעה של חברי הכנסת, שהסעיף יימחק.

חיים כץ: מאה אחוז.

חיים כץ: בקשה אדוני.

מוחמד ברכה: תודה אדוני.

מוחמד ברכה: ההסתייגויות, הן מבטאות קונספציה בגישה הכללית.

מוחמד ברכה: אני לא חושב שהעלאת שכר מינימום צריכה להיות הוראת שעה, אלא בחוק קבוע על פי פרמטרים קבועים.

מוחמד ברכה: אדוני היו"ר זוכר, ובוודאי האנשים המכובדים שיושבים סביב השולחן זוכרים את הדיון בזמנו על העלאת שכר מינימום לאלף דולר כשהדולר היה קרוב ל-5 שקלים.

מוחמד ברכה: אז דובר על 5,000 שקל כשכר מינימום, והיו דיונים והיו ויכוחים, וזה לא התקדם.

מוחמד ברכה: אבל באותם זמנים, אדוני היו"ר, שכר המינימום היה כפי שהוא היום, כשהממוצע השכר במשק היה 6,840 שקל.

מוחמד ברכה: אם שמת לב, מישהו עמעם קצת כשנאמר 60 אחוזים, כאילו שזה משהו מופרע.

מוחמד ברכה: אז ב-2007 זה היה 57אחוזים משכר המינימום.

מוחמד ברכה: שכר המינימום קפא על שמריו בזמן שהשכר הממוצע עלה.

מוחמד ברכה: כאן מספרים לנו שאין אינפלציה.

מוחמד ברכה: בארבעת השנים, חמשת השנים האחרונות היה סך הכול אינפלציה מצטברת של 14 אחוזים.

מוחמד ברכה: גם המרכיב של הצמיחה אינו נכלל ואינו נחשב בקביעת שכר המינימום.

מוחמד ברכה: באותה תקופה שאנחנו מדברים עליה, בין 2007 עד 2010-2011, אנחנו מדברים על צמיחה שמצטברת גם כן, בשיעור של 16 אחוזים.

מוחמד ברכה: כל המרכיבים האלה אינם נכללים בקביעת שכר המינימום, ואני חושב שמה שנעשה היום, זה צעד קטן, לא מספיק ואפילו הוא פחות ממה שהיה קיים לפני 2007.

מוחמד ברכה: כשאנחנו באנו ודיברנו על 60 אחוזים, זה לא מן מספר כזה, אלא זה באמת מבוסס על נתונים שהיו קיימים במשק ב-2007 כששכר המינימום היה 57 פסיק משהו אחוז מהשכר הממוצע.

מוחמד ברכה: לכן אנחנו חושבים אדוני היו"ר, שצריך להצמיד את שכר המינימום לשכר הממוצע במשק, לא בהוראת שעה, לא בפעימה ושתי פעימות, אלא רמת החיים עולה של כלל הציבור.

מוחמד ברכה: רמת החיים של האנשים שחיים על שכר מינימום, גם תעלה איתם, וזה יש מרכיבים של צמיחה, יש מרכיבים של אינפלציה.

מוחמד ברכה: מספרים לנו שלא הייתה אינפלציה בשנים האלה, ומרכיב הצמיחה לא קיים.

מוחמד ברכה: אני חושב שזה המינימום שנדרש על מנת לתת לאנשים להתקיים בכבוד.

מוחמד ברכה: 60 אחוזים אני חושב שזו אמירה מאוד חשובה של הכנסת כלפי הציבור של האנשים החלשים או המוחלשים.

חיים כץ: גם אם אני חושב כמוך, יש לנו שתי אופציות:

חיים כץ: אופציה אחת ללכת לצו הרחבה, וזה לא בא לפה, ומכילים את זה על כל המשק, שזה לדעתי פחות טוב מחקיקה.

חיים כץ: אם אנחנו עוזרים ולו במעט לעוד כמה אנשים, ולו במעט, זה או הכול או כלום.

מוחמד ברכה: בקריאה הראשונה אני הצבעתי בעד.

חיים כץ: גם עכשיו אתה לא תצביע על ההסתייגויות שלך.

מוחמד ברכה: ההסתייגויות הן לא הסתייגויות דיבור אלא באמת ענייניות ועקרוניות, שמתבססות על נתונים כלכליים של השנים האחרונות.

מוחמד ברכה: אנחנו לא מביאים דברים מופרכים.

מוחמד ברכה: כשאומרים 60 אחוזים, לא על מנת לייצר מצב של קריסה של המשק, אלא ב-2007 היה די צמיחה ומצב הכלכלי טוב וכו' וכו', והיה 57 אחוזים.

דבורה אליעזר: אולי כדאי להבהיר רק מה היה ב-2006 ו-2007.

דבורה אליעזר: החוק הקבוע קבע 47.5 אחוזים משכר המינימום, וזה בדיוק כמו שקבוע היום.

דבורה אליעזר: בממשלה הקודמת היה הסכם קואליציוני שהביא להעלאת שכר המינימום בהוראת שעה, דומה למה שאנחנו עושים היום, וגם בסכומים מוחלטים.

דבורה אליעזר: הוראת השעה קבעה שלוש פעימות באותה תקופה, של העלאה הדרגתית של שכר המינימום, שהתחילה ב-3,585 שקלים והגיה ב-2007 ל-3,835.

דבורה אליעזר: זה תוקן בחוק ההסדרים ל-3,850 שקלים, אבל אלה היו סכומים מוחלטים בדיוק באותה צורה שאנחנו עושים את זה היום, בהוראת השעה.

חיים כץ: מה חידשת פה עכשיו?

דבורה אליעזר: כיוון שאדוני אומר ששכר המינימום היה 57 אחוזים, כאילו שזה היה קבוע וכאילו שזה היה בחוק הקבוע.

חיים כץ: זה היה בהוראת שעה גם פה.

מוחמד ברכה: לא היה בחקיקה, ברור.

דבורה אליעזר: וחשוב שזה יובהר.

חיים כץ: הובהר.

חיים כץ: אתה רוצה להגיד משהו?

מוחמד ברכה: כל מה שאני אומר, שהמספרים שאנחנו מציעים, הם לא מופרכים, הם לא באים מעולם אחר, אלא מעולם שהיה בר השגה או קרוב לזה, בכלכלה הישראלית ובמשק הישראלי ובמערכת השכר.

חיים כץ: ואנחנו נעבור להצבעה על ההסתייגויות שלך.

חיים כץ: הסתייגות הסתייגות.

אייל לב-ארי: לשם החוק, מהמילים הוראת שעה.

חיים כץ: מי נגד הסתייגות, ירים את ידו.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: מי בעד ההסתייגות?

מוחמד ברכה: אני מחליף את חבר הכנסת עפו אגבריה.

חיים כץ: ואני נותן לך להצביע, למרות שהוא לא יכול להצביע נגד עמדת הליכוד.

מוחמד ברכה: הוא יושב על הכסא שלכם?

חיים כץ: כן.

מוחמד ברכה: טוב, לא ידעתי.

מוחמד ברכה: הצבעה בעד – 1 נגד - רוב ההסתייגות נדחתה

חיים כץ: הסתייגות שנייה.

אייל לב-ארי: לסעיף 1 בריישא, במקום בתקופת תוקפו של חוק זה, יקראו את חוק, יבוא בחוק.

חיים כץ: מי נגד ההסתייגות, ירים את ידו?

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: מי בעד ההסתייגות?

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: הצבעה בעד – אין נגד - רוב ההסתייגות נדחתה

אייל לב-ארי: אנחנו עדין בסעיף 1.

אייל לב-ארי: בפסקה 1, להגדרה שכר מינימום לחודש, במקום ל-4,100 שקלים חדשים יבוא ל-5,052 שקלים חדשים.

חיים כץ: מי נגד ההסתייגות?

חיים כץ: ירים את ידו.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: מי בעד ההסתייגות?

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: הצבעה בעד – אין נגד - רוב ההסתייגות נדחתה

אייל לב-ארי: רק שאלה לאוצר.

אייל לב-ארי: בגלל העלאת הסכום, אם ככה, ההסתייגות יכולה להיות הסתייגות תקציבית.

חיים כץ: היא לא התקבלה.

רן רידניק: הערה נכונה, בוודאי שהיא הסתייגות תקציבית.

אייל לב-ארי: בפסקה 2 בסעיף 1, בהגדרה שכר מינימום לחודש, במקום שווה ל- 47.5 אחוזים, יבוא השווה ל-60 אחוזים.

חיים כץ: מי נגד ההסתייגות?

חיים כץ: ירים את ידו.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: מי בעד ההסתייגות?

חיים כץ: זו גם הסתייגות תקציבית.

חיים כץ: האוצר מאשר שזו הסתייגות תקציבית.

רן רידניק: אמת.

מוחמד ברכה: גם אני מאשר.

מוחמד ברכה: הצבעה בעד – אין נגד - רוב ההסתייגות נדחתה

אייל לב-ארי: עדיין בסעיף 1 בפסקה 1.

אייל לב-ארי: להגדרה שכר מינימום לחודש.

אייל לב-ארי: במקום הקטע החל במילים עד תום תוקפו, עד המילים על פי סעיף 4, יבוא סכום השווה ל-60 אחוזים מהשכר הממוצע כפי שהוא ב-1 באפריל וב-1 באוקטובר של כל שנה, כפי שהוא מוגדל על פי חוק זה.

חיים כץ: ומי נגד ההסתייגות?

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: מי בעד?

חיים כץ: הצבעה בעד – אין נגד - רוב ההסתייגות נדחתה

אייל לב-ארי: לגבי סעיף 1.

חיים כץ: לגבי סעיף 1.

חיים כץ: לגבי סעיף 2 גם היה לנו הסתייגות?

אייל לב-ארי: סעיף 2, כן, מבקש למחוק את הסעיף.

חיים כץ: מי נגד ההסתייגות?

חיים כץ: ירים את ידו.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: מי בעד?

חיים כץ: הצבעה בעד – אין נגד - רוב ההסתייגות נדחתה ומאחר וכל ההסתייגויות לא התקבלו, אנחנו נצביע על החוק כהכנה בוועדה לקריאה שנייה ושלישית.

חיים כץ: מי בעד? ירים את ידו.

מוחמד ברכה: אני נמנע.

מוחמד ברכה: הצבעה בעד –רוב נגד - אין נמנע - 1 הצעת החוק התקבלה

חיים כץ: כמעט כל חברי הכנסת שנמצאים פה, הצביעו בעד, והחוק אושר.

חיים כץ: הוועדה, כהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

חיים כץ: תודה רבה, הישיבה נעולה.