ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 482, 2011-05-25 10:10

חיים כץ: בוקר טוב.

חיים כץ: יום רביעי בשבוע, כ"א באייר, ה-25 במאי 2011 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

חיים כץ: על סדר היום הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 48) (זכויות הורים מאמצים, הורים מיועדים והורים במשפחות אומנה), התשע"א-2011.

חיים כץ: זאת ההצעה הממשלתית?

שמרית שקד: כן.

חיים כץ: הצעת חוק הטבות למשפחות אומנה (תיקוני חקיקה), התשס"ח-2008, הצעתו של חבר הכנסת זבולון אורלב, והצעת חוק עבודת נשים (תיקון –זכויות למאמצים באימוץ בין ארצי), התש"ע-2010, הצעתו של חבר הכנסת עתניאל שנלר.

חיים כץ: אנחנו נשמע קודם את חברי הכנסת, אחר כך נשמע את נציגי הממשלה, אחר כך נשמע את היועצת המשפטית ואחר כך נתחיל לעבוד.

חיים כץ: אדוני חבר הכנסת זבולון אורלב, בבקשה.

חיים כץ: לך יש זכות ראשונים ולו רק בגלל זה שעתניאל שנלר לא הגיע ואני לא יכול לייצג אותו כמו שעשיתי בחקיקה אחרת.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: זכות הראשונים היא גם מפני שאני כבר בכנסת הקודמת הנחתי את הצעת החוק.

זבולון אורלב: העברנו את ההצעה בקריאה טרומית ובקריאה ראשונה.

זבולון אורלב: אני מודה לך אדוני, חבר הכנסת חיים כץ, שבזכותך הצעת החוק גם עברה רציפות בתמיכה שלך, בעזרה שלך ובסיוע שלך.

זבולון אורלב: אני רוצה לומר כמה משפטים כלליים.

זבולון אורלב: באופן כללי הסוגיה של משפחות אומנה היא קריטית בשירותי הרווחה מפני שהיא הגשר הטוב ביותר, המקצועי הטוב ביותר, בין אי היכולת לשמור את הילד במשפחה הביולוגית שלו לבין לשלוח אותו למוסד.

זבולון אורלב: לכאורה יש שתי אפשרויות: או שיישאר במשפחה או שילך למוסד, לפנימייה עם הרבה מאוד ילדים, וכולנו יודעים שפנימייה תהיה הטובה ביותר, הוא אחד מתוך איקס ילדים ואין את ההתייחסות המשפחתית, ואין את החום המשפחתי.

זבולון אורלב: לכן הסוגיה של משפחות אומנה היא העדיפות הבולטת המקצועית למען בריאותו, שלומו, רגשותיו של הילד ולכן כל מהלך שמעודד משפחות על בסיס וולנטארי, שהן מוכנות לקבל ילדים לחיק משפחותיהם ושהילד גדל כבן משפחה לכל דבר ועניין, התוצאה היא תוצאה מעולה.

זבולון אורלב: לכן הצעת החוק שלנו מנסה לקדם כמה נושאים שלא באו על פתרונם עד היום ואנחנו מקווים שהמהלך הזה רק יגביר מאוד את הסוגיה הזאת של משפחות האומנה.

זבולון אורלב: כאן בוועדה, אדוני יודע שבזכותך גם השלמנו את הצעת החוק של נפגעי איבה יתומים משני ההורים, וגם שם חלק מהילדים נשלחו למשפחות אומנה ושר הרווחה סוף כל סוף תיקן.

חיים כץ: אם אנחנו כבר מדברים, אנחנו כנראה נשלים גם את תקנות דם טבורי בימים הקרובים.

זבולון אורלב: נכון מאוד.

זבולון אורלב: לכן אני מאמין שבמאמץ שלך להשלים את החקיקה הזאת מהר ככל האפשר, אנחנו רק נגדיל את המוטיבציה של משפחות צדיקות שמוכנות לקבל על עצמן את גידול הילדים האלה, נגדיל את המוטיבציה ויוכלו להגדיל את המאגר של משפחות שמוכנות לעשות את הפעולה החינוכית החשובה הזאת.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: מאחר שחבר הכנסת עתניאל שנלר איננו, אנחנו נשמע את נציגי הממשלה לגבי הצעת החוק הממשלתית.

דבורה אליעזר: שלום רב אדוני.

דבורה אליעזר: אני אסביר בכלליות.

דבורה אליעזר: אני מודה קודם כל על העלאת הצעת החוק, הרבה בזכות חבר הכנסת אורלב שהביא את הצעת החוק הפרטית וכך קידם גם את הצעת החוק הממשלתית בתוך ההליכים המסובכים בתוך הממשלה.

דבורה אליעזר: להצעת החוק הזאת שלושה רבדים.

דבורה אליעזר: הרובד הראשון מדבר על התאמת הוראות.

דבורה אליעזר: נכון להיום החוק נותן זכויות להורים מאמצים והורים מיועדים, אלה שמקבלים מאם פונדקאית את הילד, זכויות דומות לאלה שניתנות להורים ביולוגיים כמו הזכות לחופשת לידה, הזכות להיעדר מהעבודה לאחר חופשת הלידה, הזכות להפרשות במהלך חופשת הלידה, להמשך הפרשות מטעם המעסיק, והזכות להיעדר מהעבודה שעה אחת.

דבורה אליעזר: כלומר, זכות ההנקה שהיא זכות סוציאלית לצאת שעה קודם מהעבודה.

דבורה אליעזר: כל הזכויות האלה נמצאות היום בחוק בקשר להורים מאמצים והורים מיועדים.

דבורה אליעזר: יש צורך לעשות התאמות ובחוק נקבע שההתאמות האלה ייעשו בתקנות.

דבורה אליעזר: באיזשהו שלב משרדי הממשלה קיבלו החלטה עקרונית שהדברים ייעשו בחקיקה והרובד הראשון של הצעת החוק עוסק באותן התאמות שיש צורך לעשות כדי שההורים ייהנו מהזכויות האלה.

דבורה אליעזר: הרובד השני של הצעת החוק הוא בדומה לזכויות הקיימות היום להורים במשפחות מאמצות ומיועדות, לתת את אותן הזכויות או זכויות דומות להורים במשפחות אומנה.

דבורה אליעזר: כאן הצעת החוק שלנו מתאחדת עם הצעת החוק של חבר הכנסת אורלב.

דבורה אליעזר: הרובד השלישי של הצעת החוק הוא להוסיף על הזכויות הקיימות היום לשלושת הסוגים של המשפחות שציינתי: משפחת אומנה, משפחה מאמצת ומשפחה מיועדת.

חיים כץ: ברובד השני יש הגבלה בחוק שלך.

דבורה אליעזר: כן, יש הגבלה.

דבורה אליעזר: ברובד השלישי אנחנו מדברים על הוספתן של זכויות שקיימות היום בחוק להורים ביולוגיים כמו לדוגמה פגיעה בהיקף משרה או צמצום בהכנסה של אישה בהריון לדוגמה, של הורים שמקבלים חופשות לידה, וגם זכויות שניתנות לדוגמה לעובדת בהריון.

דבורה אליעזר: אנחנו עושים הקבלה ונותנים זכויות להורים לפני שהם מקבלים את הילד על מנת שלא יפוטרו.

דבורה אליעזר: אנחנו אומרים שיהיה אסור לפטר הורה מאמץ, הורה במשפחת אומנה, הורה מיועד שהוא עתיד לקבל ילד.

דבורה אליעזר: אלה מגבלות שקבענו בחוק.

חיים כץ: כאילו האישה ילדה את הילד.

דבורה אליעזר: הם הולכים לקבל ילד ואנחנו חוששים שהם יופלו בעבודה.

דבורה אליעזר: לכן אנחנו רוצים להגן גם על השלב המוקדם יותר.

דבורה אליעזר: בנוסף לכך אנחנו מטפלים בסוגיה של הורים מאמצים באימוץ בין ארצי.

דבורה אליעזר: בנושא הזה יש הקבלה להצעת החוק של חבר הכנסת שנלר ולכן הממשלה תמכה בהצעת החוק ובתנאי שהיא תאוחד עם הצעת החוק הממשלתית.

חיים כץ: זה עם שנלר, אבל זה גם עם אורלב בתנאי שהצעת החוק תאוחד?

דבורה אליעזר: כן.

דבורה אליעזר: שתי הצעות החוק, התמיכה הייתה שהן יאוחדו להצעת החוק הממשלתית.

דבורה אליעזר: כאן האיזונים שקבענו בהצעת החוק הממשלתית שונים מהאיזונים שנקבעו בהצעת החוק של חבר הכנסת שנלר ואפשר לומר שיש כמה דברים שהם יותר לטובת העובדים ויש כמה דברים שהם יותר לטובת המעסיקים.

דבורה אליעזר: עשינו איזונים בהתאם להערות שקיבלנו.

דבורה אליעזר: כשנקרא את הצעות החוק, אנחנו נסביר את הדברים יותר בפרטי פרטים ונאמר מה אני מתכוונת עכשיו.

חיים כץ: יפה מאוד.

חיים כץ: את רצית לומר משהו, גברתי היועצת המשפטית של הוועדה?

שמרית שקד: להצעת החוק של חבר הכנסת שנלר.

חיים כץ: הוא לא הגיע.

שמרית שקד: נתייחס להצעת החוק של חבר הכנסת אורלב.

שמרית שקד: אני שואלת את חבר הכנסת אורלב האם אתה רוצה למזג את הצעת החוק הפרטית שלך?

חיים כץ: לא האם אתה רוצה אלא האם אתה מוכן.

שמרית שקד: האם אתה מוכן למזג את הצעת החוק הפרטית שלך עם הצעת החוק הממשלתית?

שמרית שקד: הסעיף הרלוונטי הוא סעיף 122א(1) לתקנון.

שמרית שקד: כדי למזג את ההצעות, דרוש לנו אישור ועדת הכנסת.

שמרית שקד: כדי למזג שתי הצעות חוק שעברו קריאה ראשונה, אנחנו צריכים אישור ועדת הכנסת.

זבולון אורלב: הנני מוכן ומזומן.

שמרית שקד: אם כך, אנחנו נגיש בקשה.

שמרית שקד: אדוני יושב ראש הוועדה, אנחנו נכין בקשה לוועדת הכנסת.

חיים כץ: איפה חבר הכנסת המכובד עתניאל שנלר?

חיים כץ: למה הוא לא בא?

שמרית שקד: אנחנו נחכה עם הדיון הזה.

זבולון אורלב: על מיזוג בקריאה ראשונה, לא מספיקה החלטת ועדה?

שמרית שקד: לא.

שמרית שקד: צריכים אישור ועדת הכנסת.

שמרית שקד: לפי סעיף 122א(1) לתקנון הוועדה רשאית בכל עת, על פי יוזמתה, למזג שתי הצעות חוק או יותר שעברו קריאה ראשונה ולהביאן כהצעת חוק לקריאה שנייה ושלישית.

חיים כץ: אני מבקש שמישהו ייגש אל חבר הכנסת עתניאל שנלר.

חיים כץ: הוא יכול לדבר אתי בטלפון ואני אייצג אותו כאן.

חיים כץ: חשבתי שחבר כנסת מגיע לכנסת כדי לחוקק חוקים, אבל עכשיו מתברר לי לתדהמתי שזה לא כך.

חיים כץ: אם במקרה יש טלוויזיה באיזשהו מקום, מוותרים גם על חקיקה.

שמרית שקד: אתה רוצה להצביע על מיזוג הצעת החוק של חבר הכנסת אורלב?

זבולון אורלב: תצביע על מיזוג ההצעה שלי.

עפו אגבאריה: אני יכול לשאול?

חיים כץ: אתה יכול לשאול.

חיים כץ: אתה חבר כנסת מסור ונאמן שמופיע לישיבות הוועדה.

עפו אגבאריה: אני מאוד מברך על הצעת החוק שהיא באמת הצעת חוק טובה.

עפו אגבאריה: נחשפתי בזמן האחרון לכך שבאמת גם במגזר הערבי יש משפחות אומנה וזה באמת דבר מאוד מבורך.

חיים כץ: למה זה הפתיע אותך?

עפו אגבאריה: בזמנו זה לא היה.

עפו אגבאריה: לפני הרבה שנים זה לא היה.

עפו אגבאריה: אני רואה שבזמן האחרון, בשנים האחרונות, ב-10-15 השנים האחרונות, זה קיים וכנראה זה בגלל גם מצוקות כלכליות וגם התפתחות החברה.

עפו אגבאריה: התחילו לראות את הדברים באופן שונה.

חיים כץ: אף אחד לא היה נותן אם הייתה לו אפשרות כלכלית והוא יודע שהוא יודע להעניק.

חיים כץ: כנראה שההשפעה הכלכלית קיימת.

ורד פאר סוויד: זה לא מסיבות כלכליות.

עפו אגבאריה: אני אומר שכנראה הדברים השתנו.

עפו אגבאריה: עובדה שכבר בשנים האחרונות זה קיים גם אם בשנים עברו זה היה נפתר בתוך המשפחה ולא היו פונים ללשכות הרווחה.

עפו אגבאריה: אותו הדבר גם עם אנשים מבוגרים שהיו משאירים אותם בתוך המשפחה ולא היו מכניסים אותם לבתי אבות אבל עכשיו אנחנו עדים לשינויים.

עפו אגבאריה: יש איזושהי בעיה עם הדבר הזה.

עפו אגבאריה: הרי הילדים האלה יצאו ממשפחות שאי אפשר היה להשאיר אותם אצלן.

עפו אגבאריה: במגזר הערבי מתעוררת שאלה שאחרי שהם מגיעים לגיל 18, מה לעשות אתם בהמשך.

עפו אגבאריה: אני לא מדבר על הצעת החוק הזאת שלא נוגעת לעניין במאה אחוזים.

זבולון אורלב: זה מחייב דיון.

עפו אגבאריה: כן, גם זה מחייב דיון.

עפו אגבאריה: מה קורה לילדים האלה אחרי גיל 18?

עפו אגבאריה: לצבא הם לא הולכים, להתקבל לאוניברסיטאות או ללימודי המשך, הם לא יכולים, להחזיר אותם לבית שלהם, גם כן אי אפשר, להישאר במשפחה הזאת, המשפחה הזאת לא מקבלת שום תמיכה אחרי שהילד מגיע לגיל 18.

עפו אגבאריה: זאת בעיה שאנחנו נתקלים בה וכבר היו דיונים בנושא, לא בכנסת אלא מחוץ לכנסת.

חיים כץ: עשיתם סטטיסטיקה בכמה בערך מדובר?

שלוה ליבוביץ: בערך מאה בשנה.

חיים כץ: במגזר הערבי?

שלוה ליבוביץ: לא.

שלוה ליבוביץ: בכלל.

חיים כץ: אני מדבר על המגזר הערבי.

שלוה ליבוביץ: בערך שלושים.

חיים כץ: שלושים אחוזים מהמגזר הערבי.

חיים כץ: זאת לא תופעה כזאת קטנה שאתה באת ואמרת שהתברר לך לפתע.

עפו אגבאריה: לא.

חיים כץ: זאת תופעה רחבה.

עפו אגבאריה: אכן.

חיים כץ: שלושים אחוזים, זה לא מעט.

עפו אגבאריה: נכון, זה לא מעט.

עפו אגבאריה: באמת לא יודעים מה לעשות עם הילדים האלה ומה יעלה בגורלם.

עפו אגבאריה: זה שווה מחשבה.

עפו אגבאריה: האם אפשר יהיה באיזשהו סטאטוס – חוקתי או בגדר המלצה – לדון ולראות מה לעשות עם משרד התעשייה והאם הוא יכול להאריך את זה לעוד שנה-שנתיים.

עפו אגבאריה: הרי כולם יודעים על הגבלת גיל להתקבל לאוניברסיטאות.

זבולון אורלב: זה לא קשור למשרד התעשייה אלא למשרד הרווחה והשירותים החברתיים.

עפו אגבאריה: בסדר.

עפו אגבאריה: אני לא יודע בדיוק למי צריך לפנות, אבל יש איזושהי בעיה ואולי אנחנו יכולים באיזושהי צורה גם לפתור אותה.

חיים כץ: אנחנו לא נחכה לחבר הכנסת שנלר.

חיים כץ: אנחנו נצביע על מיזוג הצעתו של חבר הכנסת אורלב עם ההצעה הממשלתית.

זבולון אורלב: אם אפשר לומר משהו לפני ההצבעה.

זבולון אורלב: בחוק שלי יש גם פטור מארנונה.

זבולון אורלב: בהצעת החוק הממשלתית אין את הפטור מארנונה.

זבולון אורלב: אם אדוני יראה בפרוטוקול לפני יותר משנתיים, משרד הפנים אמר שאין צורך שזה יהיה בחוק כיוון שגם בחוק הקיים הם פטורים.

זבולון אורלב: אז ביקשנו שמשרד הפנים יבהיר זאת בחוזר מנכ"ל לרשויות המקומיות כי יש אי בהירות ומשפחות האומנה מקבלות חיובים בלי להתחשב במספר ילדי האומנה שנמצאים אצלן.

זבולון אורלב: לצערי עברו שנתיים וחצי ומשרד הפנים לא הוציא.

זבולון אורלב: לפני הדיון ניגש אלי נציג משרד הפנים ואמר לי שהם מבקשים שלקראת הקריאה השנייה והשלישית זה לא יהיה בחוק כיוון שהם מקבלים על עצמם תוך 14 ימים להוציא חוזר מנכ"ל לרשויות המקומיות והחוזר יבהיר שבמסגרת החוק הקיים משפחות אומנה, לצורך חישוב הארנונה, לוקחים בחשבון את ילדי האומנה שנמצאים אצלן.

זבולון אורלב: הייתי מבקש שנציג משרד הפנים יאמר זאת ואז אנחנו - במיזוג שאנחנו עושים - מיודעים שככל שלקראת הקריאה השנייה והשלישית אמנם יצא חוזר המנכ"ל, אני ויתרתי על הסעיף הזה שנקרא ארנונה.

איתיאל מלאכי: אכן הדברים מדויקים.

איתיאל מלאכי: אני רק אחדד יותר כדי שהפעם זה יהיה מאוד ברור.

איתיאל מלאכי: כיוון שהיו חילופי מנכ"לים, חוזר המנכ"ל הקרוב, מסיבות של צבירת חומר, יצא, אני מניח, בעוד כחודש וחצי.

איתיאל מלאכי: אני התחייבתי על 14 ימים ולכן כמו שאמרתי לאדוני, יצא מכתב מהמנכ"ל לכל הרשויות המקומיות בתוך 14 ימים וככל שאדוני מעוניין, יצא בנוסף גם חוזר המנכ"ל.

עפו אגבאריה: אם כן, קיים פטור.

איתיאל מלאכי: כן, קיים פטור.

איתיאל מלאכי: כמו שהסברתי, אנחנו חושבים שזה מאוד ברור.

איתיאל מלאכי: אני בכל זאת אוסיף ואומר שאנחנו חושבים שזה מאוד ברור, והראיתי גם ליועצת המשפטית של הוועדה קודם כיצד זה ברור מהתוספת השנייה לתקנות.

איתיאל מלאכי: עשינו בירורים גם עם עיריית ירושלים שנאמר לגביה שהיא לא נותנת את זה, וחד משמעית מנהל הארנונה שלה אמר לי הבוקר שלא היו דברים מעולם.

איתיאל מלאכי: בכל זאת, אנחנו נוציא את ההבהרה הזאת.

חיים כץ: בסדר גמור.

חיים כץ: אתה בשל להצבעה?

זבולון אורלב: כן.

חיים כץ: מי בעד לאשר את מיזוג הצעת החוק הפרטית של חבר הכנסת זבולון אורלב עם הצעת החוק הממשלתית?

חיים כץ: ה צ ב ע ה המיזוג אושר פה אחד כל חברי הכנסת שנמצאים באולם, יש להם זכות הצבעה והם אישרו את זה.

חיים כץ: לכן אנחנו ממזגים את הצעת החוק הפרטית של חבר הכנסת זבולון אורלב עם הצעת החוק הממשלתית.

שמרית שקד: בכפוף לאישור ועדת הכנסת.

חיים כץ: בכפוף לאישור ועדת הכנסת?

חיים כץ: לא במליאה?

שמרית שקד: לא.

שמרית שקד: ועדת הכנסת.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: בכפוף לאישור ועדת הכנסת.

עפו אגבאריה: אני מקווה שיושב ראש הוועדה יתייחס למה שאני ביקשתי ואולי ידריך אותי איך אפשר את העניין הזה להכניס להצעת החוק.

חיים כץ: מאחר שאני מתייחס אליך ברצינות, היועצת המשפטית תוכל לעזור.

מוריה כהן בקשי: אם אפשר להתייחס לנושא.

מוריה כהן בקשי: יש הצעת חוק ממשלתית שיסודה בדוח ועדת רוט-לוי שמבקשת להסדיר הרבה היבטים בתחום האומנה וביניהם הנושא של פתרון למי שהיה באומנה עד גיל 18 לגבי השנים שלאחר מכן.

חיים כץ: הבנת מה היא אמרה?

חיים כץ: היא אמרה שתלך ותכתוב עכשיו הצעת חוק.

מוריה כהן בקשי: היא כתובה.

עפו אגבאריה: אני יכול להצטרף.

חיים כץ: לך ותכתוב עכשיו הצעת חוק.

חיים כץ: תניח אותה על שולחן הכנסת, נעשה מיזוג ותיכנס לספר החוקים כמו שעזר למגזר.

עפו אגבאריה: בסדר.

עפו אגבאריה: תודה.

מוריה כהן בקשי: אני מקווה שבאמת הצעת החוק הממשלתית בזמן הקרוב – כך נאמר לנו – אמורה להגיע.

חיים כץ: אני הסתכלתי עליך בתחילת הדיון וראיתי שאת מקשיבה.

חיים כץ: אמרה נציגת משרד התעשייה שבעקבות הצעת החוק של זבולון אורלב, הצעת החוק הממשלתית התקדמה.

חיים כץ: יכול מאוד להיות שבעקבות הצעת החוק של עפו אגבאריה, ועדת השרים לא יכולה לפסול אותה מאחר שיש הצעת חוק כזאת בקנה, הממשלה תזדרז.

עפו אגבאריה: תודה.

חיים כץ: אנחנו נתחיל להקריא ולדון.

חיים כץ: איפה שלא סגור, נתקן.

חיים כץ: אחר כך נצביע על כל סעיף וסעיף.

דבורה אליעזר: 1.

דבורה אליעזר: ביטול סעיפים 6א ו-6ב בחוק עבודת נשים, התשי"ד-1954 (להלן – החוק העיקרי), סעיפים 6א ו-6ב – בטלים.

דבורה אליעזר: 2.

דבורה אליעזר: תיקון סעיף 7 בסעיף 7 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (ד1), ברישה, המלים "אף כשהן חלות מכוח סעיף 6א או 6ב" – יימחקו.

דבורה אליעזר: 3.

דבורה אליעזר: הוספת סעיפים 9ג עד 9ו "9ג.

דבורה אליעזר: תחולת הוראות על הורה מאמץ, הורה מיועד והורה במשפחת אומנה (א) בסעיף זה - "אם נושאת", "הורה מיועד" – כהגדרתם בסעיף 9ה(א).

דבורה אליעזר: "הורה במשפחת אומנה" – כהגדרתו בסעיף 9ו(א).

דבורה אליעזר: "הורה מאמץ" – כהגדרתו בסעיף 9ד(א).

דבורה אליעזר: (ב) ההוראות לפי סעיפים 6(א), (ב), (ג), (ד) ו-(ט), 7(ג)(3) ו-(ד), 7א, 8, 9(א) עד (ג) ו-(ז), 9א ו-9ב יחולו על הורה מאמץ, הורה מיועד והורה במשפחת אומנה, ולעניין הורה מיועד – גם ההוראות לפי סעיף 6(ד1), בשינויים המחויבים וכן בשינויים ובהתאמות המפורטים בסעיפים 9ד עד 19, והכול כל עוד לא הופסק הליך האימוץ או האומנה או הריונה של האם הנושאת, לפי העניין.

דבורה אליעזר: (ג) (1) היו שני בני הזוג הורים מאמצים, הורים מיועדים או הורים במשפחת אומנה, יחולו הוראות הסעיפים המנויים בסעיף קטן (ב) רק על אחד משני בני הזוג, לפי בחירתם.

שמרית שקד: את רוצה להסביר את (ב)?

דבורה אליעזר: אנחנו אומרים שהסעיפים הקשורים לחופשת לידה, מה שנקרא זכות ההנקה, שעת הנקה, חופשה ללא תשלום לאחר חופשת הלידה, הפרשות לקופת גמל.

חיים כץ: מה זה חופשה ללא תשלום?

חיים כץ: אפשרות לחופשה ללא תשלום.

דבורה אליעזר: אני מדברת על הזכויות.

חיים כץ: על אפשרות.

חיים כץ: זה לא חייב להיות.

דבורה אליעזר: חלק מהם חייבים וחלק לא.

חיים כץ: חופשה ללא תשלום?

דבורה אליעזר: לא, חופשה ללא תשלום זאת אפשרות.

דבורה אליעזר: זה נכון.

דבורה אליעזר: הפרשות לקופות גמל במהלך חופשת הלידה, זה חייב להיות.

דבורה אליעזר: איסור על מעביד להעסיק עובד במהלך חופשת הלידה, איסור פיטורי עובדת בהריון, איסור פיטורי עובדת או עובד במהלך חופשת הלידה והוראות שקשורות לנושא הטכני של איסור הפיטורים.

חיים כץ: כמה זמן אחרי חופשת הלידה את יכולה לפטר אותה?

חיים כץ: את לא יכולה ביום הראשון.

דבורה אליעזר: נכון.

דבורה אליעזר: שישים ימים פלוס שלושים ימים.

חיים כץ: אז תצייני את זה.

זבולון אורלב: היא מעתיקה.

זבולון אורלב: היא עושה העתק.

זבולון אורלב: מה שיש שם.

חיים כץ: היא כותבת כאן שאסור לפטר במהלך חופשת הלידה, אבל אסור לפטר גם תשעים ימים אחרי חופשת הלידה.

חיים כץ: אני מקדם בברכה את חבר הכנסת עתניאל שנלר.

עתניאל שנלר: הייתה תקלה.

עתניאל שנלר: לא ידענו שהדיון מתקיים היום.

חיים כץ: אמרתי כאן שכאשר חבר כנסת מחוקק, זה שיא וגולת הכותרת שלו, של עבודת חבר הכנסת.

חיים כץ: אפילו אם הוא נמצא בוועדה חשובה ודקרלטיבית עם טלוויזיה.

עתניאל שנלר: יש לי הפתעה בשבילך, לא הייתה טלוויזיה אלא פשוט לא ידענו שהיום אתם מנהלים כאן את הדיון.

עתניאל שנלר: הייתה אצלנו תקלה.

עתניאל שנלר: קורה.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: נעשה הפסקה.

חיים כץ: מה שקרה עד עכשיו זה שהצגנו את החוקים.

חיים כץ: חבר הכנסת אורלב הציג את הצעת החוק שלו, הממשלה הציגה את הצעת החוק שלה, ויש כאן הצעת חוק ממשלתית שהתחלנו בהקראתה.

חיים כץ: לך יש הצעת חוק שבחלקה דומה-זהה – אולי לא זהה לחלוטין – להצעת החוק הממשלתית.

חיים כץ: השאלה הנשאלת היא האם אתה מוכן למזג את הצעת החוק שלך עם הצעת החוק הממשלתית.

עתניאל שנלר: כשאישרו לי להעלות את הצעת החוק הזאת התחייבתי לעשות את זה בתיאום עם הממשלה ולכן אני בוודאי מסכים ללכת יחד עם הממשלה, למזג את הצעות החוק ולרוץ קדימה.

שמרית שקד: יש שתי אפשרויות והוא צריך להחליט לגביהן.

חיים כץ: תסבירי לו.

שמרית שקד: יש סעיף 138 לתקנון, מה שנקרא סעיף 138 כוכבית, ולפיו אנחנו משלבים את הצעת החוק הפרטית והממשלתית וכאשר שאנחנו מניחים את הצעת החוק הממשלתית במליאה, אנחנו רושמים את חבר הכנסת היוזם, במקרה שאין חבר כנסת אחר.

חיים כץ: למה לא הסברת את זה לזבולון אורלב?

שמרית שקד: במקרה הזה יש סעיף אחד לתקנון ואפשר למזג רק לפיו.

שמרית שקד: עכשיו אנחנו מדברים על משהו אחר.

חיים כץ: לזבולון אורלב לא הסברת.

זבולון אורלב: כי לי זה ברור.

חיים כץ: למה לעתניאל שנלר את מסבירה?

שמרית שקד: כי במקרה של חבר הכנסת אורלב, הצעת החוק שלו עברה קריאה ראשונה.

שמרית שקד: במקרה של הצעת חוק שעברה קריאה ראשונה, שתי הצעות חוק שעברו קריאה ראשונה, יש רק אפשרות אחת.

שמרית שקד: בהצעת חוק פרטית, בשילוב הצעת חוק פרטית וממשלתית, יש שלנו שתי אפשרויות.

שמרית שקד: סעיף 138, אמרנו, משלבים את הצעת החוק הפרטית והממשלתית ולא צריך את אישור ועדת הכנסת.

שמרית שקד: יש לנו סעיף נוסף, סעיף 122ב, למזג את הצעת החוק שלך עם הצעת החוק הממשלתית, ולזה דרוש אישור ועדת הכנסת.

חיים כץ: גם למיזוג של הצעתו של חבר הכנסת אורלב דרוש אישור ועדת הכנסת.

שמרית שקד: כן.

חיים כץ: שלא תחשוב שאתה מקופח.

שמרית שקד: אם אנחנו הולכים לפי סעיף 122ב, היתרון הוא שאנחנו רואים באישור ועדת הכנסת במקרה הזה כאילו זה עבר קריאה טרומית, ההצעה שלך, כי ההצעה שלך היא הצעה פרטית.

שמרית שקד: אם מקבלים את אישור ועדת הכנסת, אנחנו רואים באישור הזה כאילו היא עברה קריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: יש גם אלטרנטיבה שנעלה את זה לקריאה ראשונה.

שמרית שקד: היתרון כאן הוא שאם הממשלה חוזרת בה –--

חיים כץ: אין לך אלטרנטיבה להעביר את זה בקריאה ראשונה כי הוועדה לא קבעה דיונים בהצעת החוק שלך לקריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: לכן אני מדבר עם הוועדה.

חיים כץ: זה לא ייתן שום דבר, וכמי שמכיר אותך אני יודע שאתה לא רוצה להשחית את זמן הוועדה.

עתניאל שנלר: לכן עניתי מיד מה שעניתי.

עפו אגבאריה: הבנת מהר.

שמרית שקד: נשלב לפי 138.

שמרית שקד: אין צורך באישור ועדת הכנסת.

עתניאל שנלר: כן.

עתניאל שנלר: נרוץ קדימה ונחוקק.

חיים כץ: אנחנו נצביע על שילובה של הצעת החוק של חבר הכנסת עתניאל שנלר עם ההצעה הממשלתית.

חיים כץ: ה צ ב ע ה אושר פה אחד

זבולון אורלב: לי אין זכות הצבעה.

חיים כץ: כל חברי הכנסת שיש להם זכות הצבעה – עתניאל שנלר הצביע במקום רחל אדטו – הצביעו בעד מיזוג שתי הצעות החוק.

חיים כץ: אנחנו ממשיכים בהקראה.

שמרית שקד: דבי הייתה באמצע ההסבר.

דבורה אליעזר: אני אתחיל מהתחלה.

דבורה אליעזר: אני אומרת שהזכות לחופשת לידה, עם כל הארכות חופשת הלידה כשיש לידה רב-עוברית, כאשר מדובר בילד מאושפז, כל אלה יחולו גם על הורים מאמצים, על הורים במשפחה אומנת והורים מיועדים.

דבורה אליעזר: גם האיסור החל על המעביד לפטר עובדת בהריון, לפטר עובד או עובדת בחופשת לידה או בתקופה של שישים ימים לאחר מכן, יחולו על הורים מאמצים, הורים מיועדים והורים במשפחות אומנה.

דבורה אליעזר: הוראות הקשורות לאי פגיעה בהיקף משרה של עובד או עובדת וצמצום היקף המשרה, איסור צמצום היקף המשרה של עובד או עובדת שנמצאים בתקופות המוגנות לפי חוק עבודת נשים, כל אלה יחולו גם על הורים מאמצים, הורים מיועדים והורים במשפחת אומנה.

דבורה אליעזר: מכל הזכויות שאמרנו יש זכות אחת שתחול רק על ההורים המיועדים והיא הזכות להאריך את חופשת הלידה במקרה שמדובר בילדים פגים, כי זה בדרך כלל לא קיים כאשר מדובר בהורים מאמצים ובהורים במשפחות אומנה.

דבורה אליעזר: כל אלה יחולו בכפוף לאמור בחוק.

דבורה אליעזר: זה מה שאומר הסעיף.

זבולון אורלב: אין סיטואציה שהורה מאמץ, מאמץ פג?

דבורה אליעזר: נמצאים כאן אנשי משרד הרווחה שיוכלו להתייחס אבל הבנתי שלא היה צורך להרחיב את הסעיף הזה ולכן לא הרחבנו אותו.

דבורה אליעזר: (ג) (1) היו שני בני הזוג הורים מאמצים, הורים מיועדים או הורים במשפחת אומנה, יחולו הוראות הסעיפים המנויים בסעיף קטן (ב) רק על אחד משני בני הזוג, לפי בחירתם.

דבורה אליעזר: הסעיף הזה עצמו היה קיים גם בהוראות 6א ו-6ב בקשר להורים מיועדים והורים מאמצים שביטלנו בסעיף 1 להצעת החוק הזאת.

שמרית שקד: כאן יש לנו הערה.

שמרית שקד: ההערה שלנו היא מדוע לא לאפשר להורים מיועדים, להורים במשפחת אומנה, להורים מאמצים כשמבקרה הזה אין לנו בעצם אם שילדה וצריכה לנוח בחופשת לידה, מדוע לא לאפשר להם להתחלק בחופשת הלידה, כך שנניח האב ייקח חצי תקופה והאם חצי תקופה.

חיים כץ: מדוע?

דבורה אליעזר: אין לנו בעיה לאפשר את זה.

דבורה אליעזר: גם בסעיף בחוק הביטוח הלאומי יש אפשרות.

דבורה אליעזר: אם אנחנו קוראים את התיקון לחוק הביטוח הלאומי, יש אפשרות להתחלק.

דבורה אליעזר: ההורה במשפחת אומנה וההורים המאמצים צריכים לדעת שאם הם לא נוטלים לפחות 21 ימים, הם לא יהיו זכאים לדמי הלידה.

חיים כץ: אם כן, אין לך כאן בעיה.

חיים כץ: תרשמי את זה.

שמרית שקד: נאפשר להם לחלוק בחופשת הלידה.

דבורה אליעזר: כן.

שמרית שקד: גם בחופשה ללא תשלום.

דבורה אליעזר: אם אני זוכרת נכון, ההערה של היועצת המשפטית הייתה גם בקשר ליתר הזכויות וכאן אמרנו שצריך לחשוב.

דבורה אליעזר: בעיקרון אין לנו בעיה שהם יחלקו בזכויות.

דבורה אליעזר: הדבר היחיד שצריך עוד להיאבק עליו הוא איך לעשות את זה, האם לפי הודעות והצהרות שיימסרו למעבידים.

חיים כץ: אני סמוך ובטוח שאתם תסדרו את הניסוחים.

חיים כץ: אנחנו מסכימים לעקרונות.

דבורה אליעזר: זאת הייתה ההערה של שמרית.

שמרית שקד: צודקת.

דבורה אליעזר: (2) היה בן זוגו של הורה מאמץ, הורה מיועד או הורה במשפחת אומנה עובד עצמאי, יחולו הוראות הסעיפים המנויים בסעיף קטן (ב) על ההורה המאמץ, ההורה המיועד או ההורה במשפחת אומנה, אם בן זוגו לא נעדר מעבודתו בשל הליך האימוץ או האומנה או בשל הריונה של האם הנושאת, או לצורך הטיפול בילד.

דבורה אליעזר: כיוון שהורה מאמץ, הורה מיועד והורה במשפחת אומנה מוגדר בסעיפים שטרם קראנו כעובד, אנחנו יודעים שחוק עבודת נשים חל על עובדים שכירים, צריך לעשות גם את האיזון לגבי מה קורה כאשר מדובר בעובד עצמאי.

דבורה אליעזר: הדבר נעשה לדוגמה בחוק דמי מחלה, היעדרות בשל מחלת ילד, ושם ניתנת הזכות לעובד במידה שהעובד העצמאי, בן הזוג של אותה עובדת, לא נעדר מעבודתו לצורך מימוש הזכויות שלו.

שמרית שקד: נדמה לי שיש צורך להבהיר כאן שהוא לא נעדר מעבודתו בימי היעדרות העובד בשל הליך האימוץ.

שמרית שקד: מדובר על אותה זכות שהוא לא ניצל במקביל.

שמרית שקד: זה לא שהוא לא נעדר באופן כללי מעבודתו.

חיים כץ: אני לא מבין את העניין.

חיים כץ: תסבירי לי.

חיים כץ: לצורך העניין, העצמאי צריך לשלם רק את התשלומים לביטוח לאומי כאילו הוא נוכח?

חיים כץ: אתם לא סופרים לו אם הוא בא לעבודה או לא.

חיים כץ: העצמאי בא לעבודה, יש לו חנות לגלנטריה ואתם לא בודקים אם הוא פותח אותה או סוגר אותה.

חיים כץ: מה זה נעדר מהעבודה?

דבורה אליעזר: אנחנו מדברים על חופשת לידה.

חיים כץ: האישה לקחה חופשת לידה.

דבורה אליעזר: כדי לטפל בילד, ורק אחד משני ההורים זכאי.

חיים כץ: אבל הוא עצמאי.

חיים כץ: מה איכפת לכם ממנו?

דבורה אליעזר: יוון שאנחנו אומרים שמבחינה משפחתית אנחנו נותנים את הזכות רק לאחד ההורים.

דבורה אליעזר: כך זה גם בדמי לידה.

חיים כץ: עכשיו השאלה הבאה.

חיים כץ: אמר חבר הכנסת זבולון אורלב יחלוקו.

חיים כץ: איך אתם מפצים עצמאי כאשר מדובר ביחלוקו?

דבורה אליעזר: איך מפצים עצמאים, סליחה, במה?

חיים כץ: מתחלקים בזכויות.

חיים כץ: עכשיו הוא רוצה להיות בחופש.

חיים כץ: אתם תשלמו לו לפי מה שהוא משלם לביטוח הלאומי?

דבורה אליעזר: הביטוח הלאומי יכול להשיב.

אסתר נמרודי: לעצמאים, כשהם מחלקים ביניהם את חופשת הלידה, אנחנו משלמים לפי המקדמות שהוא משלם לביטוח הלאומי.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: יפה.

דבורה אליעזר: אבל כמובן שאנחנו מדברים רק על הזכויות של ההיעדרות וזה ברור בהצעת החוק.

חיים כץ: אז את ה-ב.מ.וו הוא לא מקבל בהתחלה.

דבורה אליעזר: יש זכויות אחרות שאינן קשורות להיעדרות, כמו לדוגמה האיסור לפטר את העובד.

חיים כץ: יש לו שעת הנקה?

זבולון אורלב: לא.

דבורה אליעזר: ככל שההורה השני לא נעדר מהעבודה.

חיים כץ: למה לא.

זבולון אורלב: כי לצערי החוק הזה עדיין לא חל על עצמאים.

חיים כץ: ועל שכירים הוא חל?

זבולון אורלב: כן.

חיים כץ: זאת אומרת, לגבר תהיה שעת הנקה?

זבולון אורלב: כשכיר.

דבורה אליעזר: כשכיר, כן.

חיים כץ: אז זה לא חל על גברים.

זבולון אורלב: זה לא חל על גברים.

זבולון אורלב: סליחה, אני חוזר בי.

דבורה אליעזר: זה כן חל על גברים.

זבולון אורלב: איך שעת הנקה יכולה לחול על גברים?

חיים כץ: אף אחד לא בודק אם האישה מניקה או לא.

דבורה אליעזר: הזכות נקראת באופן פופולארי שעת הנקה.

חיים כץ: קיבלנו הערה מהצד הנשי.

חיים כץ: היא שואבת והוא מניק.

דבורה אליעזר: הזכות נקראת באופן פופולארי שעת הנקה וחוק עבודת נשים לא נקראת זכות הנקה אלא היא נקראת הזכות להיעדר מהעבודה.

דבורה אליעזר: אני מנסה להסביר שבחוק עבודת נשים, הזכות לא נקראת שעת הנקה אלא שזאת הזכות של האישה להיעדר מהעבודה בתוך ארבעה חודשים.

זבולון אורלב: למיטב ידיעתי זה לא חל על שכירים.

חיים כץ: בעבר לא נתנו לגברים את הזכויות להיות בחופשת לידה ואתם לא מעדכנים.

זבולון אורלב: זה לא חל על עצמאים.

חיים כץ: בהתחלה זה היה רק לנשים.

חיים כץ: חופשת לידה הייתה רק לנשים, אבל היום באים גברים ואומרים שהם רוצים להישאר בבית ושהאישה תלך לעבוד.

חיים כץ: כבעל חנות גלנטריה אני מרוויח 4,000 שקלים בחודש והאישה מתכנתת מחשבים ומרוויחה 25 אלף שקלים.

חיים כץ: היא תלך לעבוד ואני אשב בבית.

חיים כץ: אני אהיה בחופשה ללא תשלום והיא תצא לעבודה.

דבורה אליעזר: היועצת המשפטית של הוועדה יכולה להעיד על כך שאנחנו תיקנו בהרבה את חוק עבודת נשים לאחרונה בקשר לחופשות לידה דווקא לגברים.

חיים כץ: בסדר.

שמרית שקד: עדיין נשאר הסעיף כפי שדבי הציגה אותו.

שמרית שקד: ההורה השכיר מקבל את הזכות רק אם ההורה העצמאי לכאורה לא ניצל את זה, למרות שבאמת השאלה אם יש לנו יכולת לוודא האם הוא ניצל או לא ניצל, היא כמעט אפס.

שמרית שקד: בדרך כלל אני מנסה לוודא באמצעות איזושהי הצהרה שהוא לא ניצל את הזכות.

שמרית שקד: כמו שאמרתי, צריך להבהיר שהוא לא נעדר מעבודתו מימי היעדרות העובד.

דבורה אליעזר: 9ד.

דבורה אליעזר: שינויים והתאמות בתחולת ההוראות על הורה מאמץ (א) בסעיף זה - "הודעה על כוונה לאמץ" – הודעת עובד או עובדת על כך שקיבלו הודעה מאת עובד סוציאלי שמונה לפי סעיף 36(ב) לחוק אימוץ ילדים ולפיה הם עתידים לקבל לביתם ילד למטרת אימוץ במועד שנקבע באותה הודעה, ולעניין אימוץ בין ארצי לפי הוראות חוק אימוץ ילדים (בחוק זה – אימוץ בין ארצי) – על כך שקיבלו הודעה מאת עמותה מוכרת לפי החוק האמור ולפיה נמצא במדינת חוץ ילד המתאים לאימוץ בידם.

דבורה אליעזר: "הורה מאמץ" – עובד או עובדת המקבלים לביתם ילד שגילו אינו עולה על עשר שנים, למטרת אימוץ לפי הוראות חוק אימוץ ילדים.

דבורה אליעזר: "חוק אימוץ ילדים" – חוק אימוץ ילדים, התשמ"א-1981.

דבורה אליעזר: "יום קבלת ילד לביתו של הורה מאמץ" – יום מסירת הילד להורה המאמץ, באמצעות פקיד סעד בהתאם להוראות סעיף 12 לחוק אימוץ ילדים או באמצעות עמותה מוכרת בהתאם להוראות סעיף 28טז לחוק האמור.

דבורה אליעזר: (ב) ההוראות לפי הסעיפים המנויים בסעיף 9ג(ב) יחולו על הורה מאמץ, בשינויים המחויבים וכן בשינויים ובהתאמות אלה: (1) יום הלידה ייחשב כיום קבלת הילד לביתו של ההורה המאמץ.

דבורה אליעזר: (2) על אף הוראות סעיף 6(ב)(1) סיפה ו-(5) סיפה, מועד תחילתה של חופשת הלידה הוא ביום קבלת הילד לביתו של ההורה המאמץ.

דבורה אליעזר: (3) (א) הורה מאמץ רשאי להיעדר מעבודתו לצורך נסיעות למדינת חוץ למטרת אימוץ בן ארצי, ובלבד שעמותה מוכרת כמשמעותה בסעיף 28ג לחוק האמור אישרה בכתב, לגבי כל אחת מהנסיעות כאמור, כי היא דרושה למטרת האימוץ הבין ארצי.

דבורה אליעזר: (ב) תקופות ההיעדרות מהעבודה לפי פסקת משנה (א) יהיו בהתאם לאמור בכל אחד מהאישורים האמורים באותה פסקת משנה, ובלבד שתקופת ההיעדרות המצטברת לא תעלה על 45 ימים.

עפו אגבאריה: בסך הכול בשנה?

דבורה אליעזר: כן.

זבולון אורלב: זה צריך להיות בשנה.

עתניאל שנלר: זה צריך להיות לכל אימוץ.

עתניאל שנלר: על כמה אימוצים זה יחול?

חיים כץ: כל אימוץ.

דבורה אליעזר: כל אימוץ.

חיים כץ: אין תקרה.

עתניאל שנלר: אין הגבלה.

דבורה אליעזר: כן.

עתניאל שנלר: צריך להוסיף לכל אימוץ.

שמרית שקד: אין הגבלה לילד ראשון או שני?

חיים כץ: לא.

דבורה אליעזר: לא.

שמרית שקד: השאלה אם זה לא יוצר מצב מאוזן, שלטיפולי פוריות נתנו רק הגנה לילד ראשון או שני ודווקא לאימוץ הבין ארצי, נתנו יותר.

דבורה אליעזר: לא, כאן זה משהו אחר.

דבורה אליעזר: לדעתנו את צריכה להשוות את המצב הזה למצב היום ולא למצב של טיפולי פוריות.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: תמשיכי.

דבורה אליעזר: (ג) לא יהיה תוקף לזכאות לפי פסקה זו, אלא אם כן העובדת או העובד הודיעו על מימושה בדרך, במועד ולמי שקבע שר התעשייה, המסחר והתעסוקה בהתייעצות עם שר הרווחה והשירותים החברתיים.

דבורה אליעזר: (ד) היעדרו של הורה מאמץ מעבודתו לפי פסקה זו, דינו כדין חופשה ללא תשלום, וזמן היעדרו לא יבוא במניין לגבי הזכויות התלויות בוותק.

דבורה אליעזר: (ה) על אף הוראות סעיף 9ג(ג) נעשה הליך האימוץ הבין ארצי בידי שני בני זוג, יהיו שניהם זכאים להיעדרות מעבודה לפי פסקה זו.

דבורה אליעזר: (4) על אף הוראות סעיף 7א, חובת המעביד לשלם תשלומים לקופת גמל בעד התקופה שבעדה שולמו דמי לידה, כאמור בסעיף 7א(א), תחול לעניין הורה מאמץ הזכאי לדמי לידה לפי חוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995, אם התקיימו בינו לבין מעבידו יחסי עובד ומעביד במשך חמישה עשר חודשים לפחות לפני יום קבלת הילד לביתו של ההורה המאמץ.

דבורה אליעזר: (5) (א) הוראות סעיפים 9(א) עד (ב1), 9 א ו-9ב החלות על עובדת שהיא בהריון, יחולו על עובד או עובדת שמסרו הודעה על כוונה לאמץ ממועד מסירת ההודעה כאמור עד יום קבלת הילד לביתם או עד תום תשעה חודשים מהמועד שבו קיבלו הודעה מאת עובד סוציאלי או מאת עמותה מוכרת כאמור בהגדרה "הודעה על כוונה לאמץ" שבסעיף קטן (א), לפי המוקדם מביניהם.

דבורה אליעזר: (ב) על אף הוראות פסקת משנה (א), אישרה הרשות המרכזית כהגדרתה בסעיף 28ב לחוק אימוץ ילדים כי על פי הנתונים שהובאו לפניה, העובד או העובדת שמסרו הודעה על כוונתה לאמץ נמצאים בשלבים מתקדמים של הליך אימוץ בין ארצי של ילד מסוים אשר נמצא בעבורם במדינת חוץ וכי השלמת ההליכים מתעכבת בשל גורמים שאינם תלויים בעובד או בעובדת או בעמותה המוכרת שבאמצעותה מתבצע הלינך האימוץ, יחולו הוראות הסעיפים המנויים בפסקת המשנה האמורה על העובד או העובדת, ממועד מסירת ההודעה על כוונה לאמץ עד יום קבלת הילד לביתם.

שמרית שקד: כאן סיכמנו שתהיה הודעה למעביד על כך, כדי שהמעביד ידע.

דבורה אליעזר: בסדר.

דבורה אליעזר: (6) בסעיף 9(ג) - (א) בפסקה (1), המלים "או בימי היעדרם מעבודה לפי סעיף 7(ג)(2) או (ג2)" –לא ייקראו.

דבורה אליעזר: (ב) בפסקה (1א), המלים "או לאחר תום ימי ההיעדרות כאמור בפסקה (1), לפי העניין" – לא ייקראו.

דבורה אליעזר: (ג) בפסקה (2), במקום |"לפי סעיף 7(ג)(1ג), (ד)(1) או (ד1)" – ייקראו "לפי סעיף 7(ד)(1)".

שמרית שקד: חבר הכנסת שנלר, אחד ההבדלים המשמעותיים כאן יש כמה הבדלים בין ההצעה שלך לבין ההצעה הממשלתית המונחת כאן על השולחן.

חיים כץ: אין לו יותר הצעה שלו.

שמרית שקד: נכון.

עתניאל שנלר: בהצעה המקורית שלי.

שמרית שקד: אחד ההבדלים המרכזיים הוא שאתה הצעת שהם יהיו זכאים לימי מחלה וכאן לא מוצע שהם יהיו זכאים לימי מחלה אלא זה חופשה ללא תשלום על חשבונם.

עתניאל שנלר: ולגבי הפיטורים, איפה זה מופיע כאן?

דבורה אליעזר: זה מופיע באופן כללי.

שמרית שקד: יש להם הגנה מפני פיטורים.

חיים כץ: זה בהמשך.

חיים כץ: אנחנו נגיע לסעיפים.

דבורה אליעזר: לא, כבר כתבנו את זה.

דבורה אליעזר: כבר קראנו את זה.

שמרית שקד: קראנו את זה בסעיף הראשון.

דבורה אליעזר: יש הגנה מפני פיטורים לכל הורה מאמץ מהרגע שהוא נתן למעביד הודעה על כוונה לאמץ.

עתניאל שנלר: עד יום האימוץ?

דבורה אליעזר: כן, עד ליום האימוץ.

דבורה אליעזר: אלה תשעה חודשים כדי להקביל את הזכות לזכות של עובדת בהריון.

חיים כץ: ושלושה חודשים אחר כך.

דבורה אליעזר: כן.

דבורה אליעזר: באימוץ בין ארצי יש אפשרות שזה יתארך קצת יותר, אם יהיה אישור מהרשות הציבורית על כך שבואו של הילד מתעכב בגלל נסיבות שלא קשורות לזוג.

שמרית שקד: כמו שאמרנו, זה לא מוגבל לילד ראשון ושני כפי שהצעת.

שמרית שקד: מבחינה זאת ההצעה הממשלתית רחבה יותר וגם היא מאפשרת 45 ימים לכל הליך ואתה הצעת שלושים ימים.

דבורה אליעזר: 9ה.

דבורה אליעזר: שינויים והתאמות בתחולת ההוראות על הורה מיועד (א) בסעיף זה - "אם נושאת" - כהגדרתה בחוק הסכמים לנשיאת עוברים.

דבורה אליעזר: "הודעה על הריונה של אם נושאת" – הודעת עובד או עובדת על כך שהאם הנושאת שעמה חתמו על הסכם לנשיאת עוברים, היא בהריון.

דבורה אליעזר: "הורה מיועד" – עובד או עובדת המקבלים למשמורתם, כהורים מיועדים, ילד, לפי הוראות סעיף 10 לחוק הסכמים לנשיאת עוברים.

דבורה אליעזר: "הסכם לנשיאת עוברים" – הסכם שאושר לפי סעיף 5 לחוק הסכמים לנשיאת עוברים.

דבורה אליעזר: "חוק הסכמים לנשיאת עוברים" – חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד הילוד), התשנ"ו-1996.

דבורה אליעזר: "יום קבלת הילד למשמורת ההורה המיועד" – יום מסירת הילד, על ידי האם הנושאת, למשמורת ההורה המיועד, בהתאם להוראות סעיף 10(ג) לחוק הסכמים לנשיאת עוברים.

דבורה אליעזר: (ב) ההוראות לפי הסעיפים המנויים בסעיף 9ג(ב) יחולו על הורה מיועד, בשינויים המחויבים וכן בשינויים ובהתאמות אלה: (1) יום הלידה ייחשב כיום שבו נולד הילד.

דבורה אליעזר: (2) על אף הוראות סעיף 6(ב)(1) סיפה ו-(5) סיפה, מועד תחילתה של חופשת הלידה הוא ביום קבלת הילד למשמורת ההורה המיועד.

דבורה אליעזר: (3) על אף הוראות סעיף 7א, חובת המעביד לשלם תשלומים לקופת גמל בעד התקופה שבעדה שולמו דמי לידה, כאמור בסעיף 7א(א) תחול לעניין הורה מיועד הזכאי לדמי לידה לפי חוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995, אם ההורה המיועד עבד אצל המעביד שישה חודשים לפחות בתכוף לפני תחילת הריונה של האם הנושאת והתקיימו בין ההורה המיועד לבין מעבידו יחסי עובד ומעביד במשך כל תקופת הריונה של האם הנושאת.

דבורה אליעזר: (4) הוראות סעיפים 9(א) עד (ב1), 9א ו-9ב החלות על עובדת שהיא בהריון, יחולו על עובד או עובדת שמסרו הודעה על הריונה של האם הנושאת ממועד מסירת ההודעה כאמור עד יום קבלת הילד למשמורת ההורה המיועד.

שמרית שקד: אני רוצה להעיר משהו ולהביא לתשומת לב חברי הכנסת ולהציף את זה לדיון.

שמרית שקד: בעצם הורים שהם התקשרו עם אם פונדקאית מקבלים הגנה מפני פיטורים, אחד מהם מקבל הגנה מפני פיטורים, מיום תחילת ההיריון של האם הפונדקאית.

שמרית שקד: זאת אומרת, יש כאן מצב שאנחנו נותנים איזושהי הגנה יתרה.

שמרית שקד: זאת אומרת, בוא נניח בעל שאשתו בהריון, הוא לא מקבל הגנה.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: הבנו.

שמרית שקד: כאן כאשר מתקשרים עם פונדקאית, הגבר מקבל הגנה מפני פיטורים למשך כל זמן ההיריון של הפונדקאית וזאת הגנה יתרה.

שמרית שקד: האמת היא שלא כל כך ברור לי מה הצורך בהגנה הזאת.

חיים כץ: אז נוריד.

שמרית שקד: לא.

שמרית שקד: אני פשוט מעלה את זה לדיון.

חיים כץ: אני צוחק.

חיים כץ: אני לא יודע לשם מה הייתה ההערה הזאת.

שמרית שקד: אני מסבירה לוועדה.

חיים כץ: אם היו מרעים, תבקשי לדעת אם ולמה יש הצדקה.

חיים כץ: אם מיטיבים, ואפילו בטעות, אל תאירי את עיניהם כי הם עוד ייקחו את זה.

עתניאל שנלר: זה להבטיח פרנסה לילד החדש.

דבורה אליעזר: אני רק רוצה לומר שזאת לא הייתה טעות.

חיים כץ: שמרית, מה שיותר מדיי, לא טוב.

חיים כץ: כל דבר במידה.

חיים כץ: אם הם כבר נותנים משהו במקרה, לא צריך להאיר את עיניהם.

שמרית שקד: אני לא מאירה את עיניהם.

חיים כץ: חברי הכנסת שמחים עם זה אבל אני לא רוצה שמשרדי הממשלה יאמרו שהם התבלבלו וימשכו את זה בחזרה.

זבולון אורלב: זה רעיון לא רע שכל גבר שאשתו בהריון, לא יפטרו אותו.

דבורה אליעזר: רק להבהיר שזאת לא הייתה טעות וזה לא היה במקרה אלא הייתה כוונה כיוון שבשונה ממקרה של עובדת בהריון שהיא לא חייבת להודיע על עצם העובדה שהיא בהריון כדי שאיסור הפיטורים יחול עליה, במקרה הזה ההורה העובד צריך להגיע למעבידו ולהודיע לו שבכוונתו להיות הורה, וכאן הוא חשוף לפיטורים מחמת אפליה כיוון שבכוונתו להיות הורה.

דבורה אליעזר: זאת הכוונה של הסעיף הזה.

חיים כץ: אם היינו מקבלים את הרעיון של זבולון אורלב, מספר הילודה בארץ היה עולה.

חיים כץ: כל גבר שהיה חושש שעומדים לפטר אותו, היה מביא פתק שאשתו בהריון או החברה שלו.

זבולון אורלב: אני רוצה לומר משהו ברצינות.

זבולון אורלב: התפיסה היום היא כבר לא עניין של אבא ואימא.

זבולון אורלב: התפיסה היא תפיסה של משפחה.

זבולון אורלב: ילד לא נולד לאימו אלא ילד נולד למשפחתו, לאביו ולאימו.

זבולון אורלב: לכן הראייה היא ראייה זוגית שצריך לראות את שני בני הזוג ביחד.

זבולון אורלב: לכן יש טעם בהצעה שלי.

חיים כץ: אנחנו ממשיכים.

דבורה אליעזר: (5) בסעיף 9(ג) - (א) בפסקה (1), המלים "או בימי היעדרם מעבודה לפי סעיף 7(ג)(2) או (ג2)" – לא ייקראו.

דבורה אליעזר: (ב) בפסקה (1א), המלים "או לאחר תום ימי ההיעדרות כאמור בפסקה (1) לפי העניין" – לא ייקראו.

דבורה אליעזר: (ג) בפסקה (2), במקום "לפי סעיף 7(ג)(1ג), (ד)(1) או (ד1)" ייקראו "לפי סעיף 7(ד)(1)".

דבורה אליעזר: 9ו.

דבורה אליעזר: שינויים והתאמות בתחולת ההוראות על הורה במשפחת אומנה (א) בסעיף זה - "הודעה על כוונה לשמש הורה במשפחת אומנה" – הודעת עובד או עובדת, על כך שקיבלו הודעה מאת מי שר הרווחה והשירותים החברתיים הסמיכו לעניין זה ולפיה העובד או העובדת עתידים לקבל לביתם ילד, למטרת אומנה, לתקופה העולה על שישה חודשים, במועד שנקבע באותה הודעה.

דבורה אליעזר: "הורה במשפחת אומנה" – עובד או עובדת שהם הורים במשפחה שאושרה בידי מי ששר הרווחה והשירותים החברתיים הסמיכו לכך לשמש כמשפחת אומנה, המקבלים לבינתם ילד שגילו אינו עולה על עשר שנים, למטרת אומנה, לתקופה העולה על שישה חודשים.

דבורה אליעזר: "יום קבלת ילד לביתו של הורה במשפחת אומנה" – יום מסירת הילד להורה במשפחת אומנה, באמצעות הגורם שהוסמך לכך בידי שר הרווחה והשירותים החברתיים או בידי מי ששר הרווחה והשירותים החברתיים הסמיכו לעניין זה.

דבורה אליעזר: (ב) ההוראות לפי הסעיפים המנויים בסעיף 9ג(ב) יחולו לגבי הורה במשפחת אומנה, בשינויים המחויבים וכן בשינויים ובהתאמות המפורטים להלן, ובלבד שחלפה שנה לפחות מתוך חופשת לידה קודמת או מתום תקופת היעדרות קודמת מעבודה לפי סעיף 7(ד), לפי המאוחר מביניהן, של ההורה במשפחת אומנה או של בן זוגו שהוא הורה באותה משפחת אומנה: (1) יום הלידה ייחשב כיום קבלת הילד לביתו של ההורה במשפחת אומנה.

דבורה אליעזר: (2) על אף הוראות סעיף 6(ב)(1) סיפה ו-(5) סיפה - (א) מועד תחילתה של חופשת הלידה הוא ביום קבלת הילד לביתו של ההורה במשפחת אומנה.

דבורה אליעזר: (ב) חופשת הלידה של הורה במשפחת אומנה אשר קיבל לביתו ילד שמלאו לו שלוש שנים לפחות היא ארבעה שבועות מיום קבלת הילד לביתו של ההורה במשפחת אומנה.

דבורה אליעזר: (3) על אף הוראות סעיף 7א(ב), חובת המעביד לשלם תשלומים לקופת גמל בעד התקופה שבעדה שולמו דמי לידה, כאמור בסעיף 7א(א), תחול לעניין הורה במשפחת אומנה הזכאי לדמי לידה לפי חוק הביטוח הלאומי, התשנ"ה-1995, אם התקיימו בינו לבין מעבידו יחסי עובד ומעביד במשך חמישה עשר חוד,שים לפחות לפני יום קבלת הילד לביתו של ההורה במשפחת אומנה.

דבורה אליעזר: (4) הוראות סעיפים 9(א) עד (ב1), 0א ו-9ב החלות על עובדת שהיא בהריון, יחולו על עובד או עובדת שמסרו הודעה על כוונה לשמש הורה במשפחת אומנה ממועד מסירת ההודעה כאמור עד יום קבלת הילד לביתו של ההורה במשפחת אומנה או עד תום תשעה חודשים מהמועד שבו קיבלו הודעה מאת מי ששר הרווחה והשירותים החברתיים הסמיכו לכך כאמור בהגדרה "הודעה על כוונה לשמש הורה במשפחת אומנה" שבסעיף קטן (א), לפי המוקדם מביניהם.

דבורה אליעזר: 9ז.

דבורה אליעזר: הודעה על הפסקת הליך אימוץ או אומנה או על הפסקת הריון של אם נושאת עובד או עובדת יודיעו למעבידם על כל אחד מאלה, לפי העניין, סמוך למועד התרחשותה.

דבורה אליעזר: (1) הפסקת הליך אימוץ שלגביו מסרו העובד או העובדת למעביד הודעה על כוונה לאמץ כהגדרתה בסעיף 9ד(א), ולעניין אימוץ בין ארצי - הפסקת הליך אימוץ באמצעות העמותה המוכרת שממנה קיבלו העובד או העובדת הודעה כאמור בסיפה של ההגדרה האמורה.

דבורה אליעזר: (2) הפסקת הריונה של אם נושאת שלגביו מסרו העובד או העובדת למעביד הודעה על הריונה של אם נשואת כהגדרתה בסעיף 9ה(א).

דבורה אליעזר: (3) הפסקת אומנה שלגביה מסרו העובד או העובדת למעביד הודעה על כוונה לשמש הורה במשפחת אומנה כהגדרתה בסעיף 9ו(א).

דבורה אליעזר: 4.

דבורה אליעזר: תיקון סעיף 14 סעיף 14 הוא התאמה של העבירות הפליליות גם על מעביד שמפר את ההוראות כלפי ההורים המאמצים המיועדים במשפחות אומנה.

דבורה אליעזר: בסעיף 14(א) לחוק העיקרי – (1) בפסקה (4), בסופה יבוא "או העביד הורה מאמץ, הורה מיועד או הורה במשפחת אומנה בחופשת הלידה, בניגוד להוראות הסעיף האמור כפי שהוחלו בסעיפים 9ג עד 9ו".

דבורה אליעזר: (2) בפסקה (5), בסופה יבוא "או העביד הורה מאמץ, הורה מיועד או הורה במשפחת אומנה ביודעו שהם בחופשת לידה, בניגוד להוראות הסעיף האמור כפי שהוחלו בסעיפים 9ג עד 9ו".

דבורה אליעזר: (3) בפסקה (6), בסופה יבוא "או פיטר בלא היתר הורה מאמץ, הורה מיועד או הורה במשפחת אומנה, בניגוד להוראות הסעיף האמור כפי שהוחלו בסעיפים 9ג עד 9ו".

דבורה אליעזר: (4) בפסקה (6א), בסופה יבוא "או גרם לפיטורי הורה מאמץ, הורה מיועד או הורה במשפחת אומנה, בניגוד להוראות הסעיף האמור כפי שהוחלו בסעיפים 9ג עד 9ו".

דבורה אליעזר: (5) בפסקה (7), בסופה יבוא "או פיטר הורה מאמץ, הורה מיועד או הורה במשפחות אומנה בחופשת לידה, בניגוד להוראות הסעיף האמור כפי שהוחלו בסעיפים 9ג עד 9ו".

דבורה אליעזר: (6) בפסקה (8), בסופה יבוא "או פיטר, בלא היתר, הורה מאמץ, הורה מיועד או הורה במשפחת אומנה בתקופה של שישים ימים לאחר תום חופשת הלידה, בניגוד להוראות הסעיף האמור כפי שהוחלו בסעיפים 9ג עד 9ו".

דבורה אליעזר: (7) בפסקה (9), בסופה יבוא "או פיטר, בלא היתר, הורה מאמץ, הורה מיועד או הורה במשפחת אומנה בימי היעדרם מהעבודה לפי סעיף 7(ד)(1) או במשך תקופה של שישים ימים שלאחר תום ימי ההיעדרות כאמור, בניגוד להוראות סעיף 9(ג)(2), כפי שהוחלו בסעיפים 9ג עד 9ו".

דבורה אליעזר: (8) בספקה (13), בסופה יבוא "או פגע, בלא היתר, בהיקף המשרה או בהכנסה של הורה מאמץ, הורה מיועד או הורה במשפחת אומנה שחלה הגבלה על פיטוריהם לפי סעיף 9, בתקופה שבה חלה אותה הגבלה, בניגוד להוראות סעיף 9א כפי שהוחלו בסעיפים 9ג עד 9ו".

דבורה אליעזר: 5.

דבורה אליעזר: תיקון חוק הביטוח הלאומי בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995 – (1) בכותרת סימן ד' לפרק ג', במקום "גמלאות להורה מאמץ" יבוא "גמלאות להורה מאמץ, להורה במשפחת אומנה".

דבורה אליעזר: (2) אחרי סעיף 57א יבוא: "57ב.

דבורה אליעזר: גמלאות להורה במשפחת אומנה (א) בסעיף זה - "מבוטחת שהיא הורה במשפחת אומנה" – מבוטחת לדמי לידה שהיא הורה במשפחה שאושרה בידי מי ששר הרווחה והשירותים החברתיים הסמיכו לכך לשמש כמשפחת אומנה.

דבורה אליעזר: "יום קבלת ילד לביתה של מבוטחת שהיא הורה במשפחת אומנה" – יום מסירת הילד למבוטחת, באמצעות הגורם שהוסמך לכך בידי שר הרווחה והשירותים החברתיים או בידי מי שהשר הסמיכו לעניין זה, בהתאם לאישור שניתן בידי אותו גורם.

דבורה אליעזר: (ב) על אף הוראות סעיף 49(א), מבוטחת שהיא הורה במשפחת אומנה שקיבלה לביתה, לתקופה העולה על שישה חודשים, ילד עד גיל עשר שנים, תהיה זכאית לדמי לידה לפי הוראות סימן ג', בשינויים המחויבים, בעד פרק הזמן כמפורט להלן, לפי העניין, ובלבד שלעניין זה יהיה "היום הקובע" – יום קבלת הילד לביתה של המבוטחת שהיא הורה במשפחת אומנה: (1) אם טרם מלאו לילד שלוש שנים – בעד פרק הזמן שלרגל קבלת הילד אין היא עובדת או עוסקת במשלח ידה.

דבורה אליעזר: (2) אם מלאו לילד שלוש שנים – בעד פרק זמן של ארבעה שבועות שבהם לרגל קבלת הילד אין היא עובדת או עוסקת במשלח ידה.

דבורה אליעזר: (ג) הוראות סעיף קטן (ב) יחולו על עובד או עובד עצמאי שמתקיים בו האמור בסעיף 40(ב)(1), בשינויים המחויבים, ואולם לעניין קביעת שיעור הגמלה יחולו הוראות סעיף 49(ד).

דבורה אליעזר: (ד) נתקבל ילד למשפחת אומנה כאמור בסעיף זה על ידי מבוטחת שהיא הורה במשפחת אומנה ובן זוגה הזכאי לגמלה כאמור בסעיף קטן (ג), תשולם גמלה לפי הוראות סעיפים קטנים (ב) או (ג), לפי העניין, לאחד מבני הזוג, לפי בחירתם, ובלבד שלא תשולם גמלה - (1) לשני בני הזוג, בעד אותו פרק זמן בשל אותו ילד.

דבורה אליעזר: (2) לאחד מבני הזוג, בעד תקופה הפחותה מ-21 ימים רצופים".

שרית דמרי: לעניין סעיף 5(1), כותרת סימן ד' לפרק ג' היא גמלאות להורה מאמץ ולהורה מיועד.

שרית דמרי: לכן אם מתקנים, צריך להיות גמלאות להורה מאמץ, להורה מיועד ולהורה במשפחת אומנה.

דבורה אליעזר: אנחנו קיבלנו את הנוסח מהביטוח הלאומי.

דבורה אליעזר: מבחינתנו הנוסח זה הנוסח שניסח הביטוח הלאומי.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: אין לנו בעיה עם זה.

חיים כץ: קיבלנו.

מוריה כהן בקשי: אני רק רוצה לוודא.

מוריה כהן בקשי: זה יחול גם על אומן יחיד שהוא גבר?

מוריה כהן בקשי: עשויה להיות סיטואציה כזאת.

זבולון אורלב: יכולה להיות סיטואציה של גבר יחיד?

מוריה כהן בקשי: היה לנו מקרה שאח קיבל לגדל, והוא היה יחיד.

חיים כץ: כמה מקרים כאלה היו?

מוריה כהן בקשי: אני מכירה אחד.

חיים כץ: אם יש מקרה אחד, שיחול.

מוריה כהן בקשי: הנוסח הזה הוא בלשון נקבה.

שרית דמרי: במאמצים אנחנו כן מאפשרים לגבר להיות יחיד.

מוריה כהן בקשי: אני מניחה.

מוריה כהן בקשי: אני שואלת כאן לגבי הנוסח כאן כפי שכתוב, שמדבר על לשון נקבה.

חיים כץ: אתם תנסחו את זה באופן שזה יחול.

שרית דמרי: במקרים אחרים בנוסח חוק הביטוח הלאומי, שגם הרבה פעמים מנוסח בלשון נקבה, החלנו את זה גם על גברים.

שמרית שקד: גבר שהוא יחיד, שאין לו בת זוג.

חיים כץ: כן.

חיים כץ: היא הסבירה.

חיים כץ: יש מקרה אחד כזה.

דבורה אליעזר: 6.

דבורה אליעזר: תיקון חוק פיצויי פיטורים כאן אנחנו מחילים את הזכות של עובדת להתפטר לאחר הלידה כדי לטפל בילדה, גם על הורים מאמצים, הורים למשפחת אומנה והורים מיועדים.

חיים כץ: בסדר גמור.

חיים כץ: אין בעיה.

דבורה אליעזר: בחוק פיצויי פיטורים, התשכ"ט-1969, בסעיף 7 – (1) בסעיף קטן (א), במקום הסיפה החל במלים "והוא הדין" יבוא "והוא הדין לגבי עובדת שהתקיימו לגביה אחד מאלה: (1) קיבלה לאימוץ ילד שטרם מלאו לו שלוש עשרה שנים, ובתוך תשעה חודשים מיום קבלתו לאימוץ התפטרה כדי לטפל בו, ובלבד שניתן צו אימוץ, בין לפני התפטרותה ובין לאחריה.

שמרית שקד: נניח אימא קיבלה ילד לאימוץ והיא מתפטרת כדי לטפל בו אבל בסופו של דבר לא ניתן צו אימוץ מסיבה שלא תלויה בה.

שמרית שקד: ההורים הביולוגיים חזרו בהם או שהוחלט שהם כן יכולים לטפל בילד.

שמרית שקד: למה לפגוע בה כלכלית ובסוף לומר שהיא לא זכאית לדמי פיטורים בגלל שלא ניתן צו אימוץ?

שמרית שקד: היא התפטרה כדי לטפל בו.

זבולון אורלב: איך את רוצה שישלמו לה אם לא ניתן בסוף צו אימוץ?

זבולון אורלב: אין אימוץ.

שמרית שקד: היא קיבלה ילד למטרת אימוץ.

שמרית שקד: אנחנו מכירים בסטאטוס שנקרא קיבלה ילד למטרת אימוץ.

חיים כץ: ולשם כך היא התפטרה.

שמרית שקד: כן, לשם כך היא התפטרה.

שמרית שקד: בסוף לא נתנו צו אימוץ וזה לא היה בגללה.

דבורה אליעזר: אם ניתן לקבל מסמך שבעצם יאשר.

שמרית שקד: יש את המסמך הרשמי שהיא קיבלה ילד למטרת אימוץ.

דבורה אליעזר: אפשר שאותו מסמך ישמש לצורך זה.

שמרית שקד: אני יכולה למחוק את הסיפה "ובלבד שניתן צו אימוץ"?

דבורה אליעזר: כן, אבל צריך להוסיף "ובלבד שנתן למעביד הודעה על קבלת ילד למטרת אימוץ".

חיים כץ: זה בסדר.

זבולון אורלב: בסדר.

זבולון אורלב: תמחקו את הסיפה.

חיים כץ: תנסחו את זה.

דבורה אליעזר: (2) קיבלה למשמורתה, כהורה מיועד לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד הילוד), התשנ"ו-1996, ילד, ובתוך תשעה חודשים מיום קבלת הילד כאמור התפטרה כדי לטפל בו.

דבורה אליעזר: (3) קיבלה לביתה, למטרת אומנה, כהורה במשפחה שאושרה בידי מי ששר הרווחה והשירותים החברתיים הסמיכו לכך לשמש כמשפחת אומנה, ילד שגילו אינו עולה על עשר שנים, ובתוך תשעה חודשים מיום קבלת הילד כאמור התפטרה כדי לטפל בו, ובלבד שניתן אישור מאת מי ששר הרווחה והשירותים החברתיים הסמיכו לכך כי ההתפטרות נדרשה מטעמים של טובת הילד.

שלוה ליבוביץ: למה כאן זה עשר שנים ולא 13?

דבורה אליעזר: כיוון ש-13 שנים זה משהו היסטורי וזה כבר היה קיים בחוק פיצויי פיטורים.

דבורה אליעזר: הייתה הצעה בתוך הממשלה להוריד גם את האימוץ לעשר שנים ולא הסכמנו.

זבולון אורלב: עשר שנים, זאת הייתה פשרה.

דבורה אליעזר: (2) בסעיף קטן (ב), בפסקה (3), במקום "או בסמוך לפני קבלת הילד לאימוץ" יבוא "או סמוך לפני קבלת הילד לאימוץ, למשמורת או לאומנה".

חיים כץ: חסר לי סעיף תחולה.

שמרית שקד: אם לא כתוב, זה ביום פרסומו של החוק.

דבורה אליעזר: לגבי התחולה, אני מציעה שהביטוח הלאומי יציע.

שלוה ליבוביץ: למה שזה לא יהיה מיידי?

חיים כץ: זה יהיה מיידי.

שמרית שקד: אם לא כתוב, זה מיידי.

זבולון אורלב: הצעת הממשלה היא מיידית.

חיים כץ: אנחנו צריכים לסיים את הישיבה כי המליאה מתקיימת עתה ולכן אנחנו נעבור להצבעה ונצביע על הצעת החוק כהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

שרית דמרי: אנחנו נבקש שהות של כחודש כדי להטמיע מערכות אצלנו.

חיים כץ: אנחנו ניתן לכם חודש.

חיים כץ: שלושים ימים מיום פרסום החוק.

שרית דמרי: תודה.

חיים כץ: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת החוק כפי שהוקראה והוכנה על ידי הממשלה ואושרה בוועדה.

חיים כץ: ה צ ב ע ה הצעת החוק – אושרה פה אחד שוב, חבר הכנסת עתניאל שנלר מצביע במקום חברת הכנסת רחל אדטו.

זבולון אורלב: חבר הכנסת זבולון אורלב תומך בחוק אך מנוע מלהצביע כי אין לו זכות הצבעה.

חיים כץ: לכן ועדת העבודה, הרווחה והבריאות אישרה את הצעת החוק הממשלתית בשילוב שתי הצעות חוק פרטיות של חברי הכנסת זבולון אורלב ועתניאל שנלר לקריאה שנייה ושלישית.

חיים כץ: ההצעה תעלה במהרה בימינו למליאת הכנסת ואני מקווה שתאושר.

שמרית שקד: אני מזכירה שזה כפוף לאישור ועדת הכנסת.

חיים כץ: כל זה כפוף לאישור ועדת הכנסת.

עתניאל שנלר: לפני שאתה נועל את הישיבה, אני רוצה לקבל את הזכות לקראת ההצבעה השנייה והשלישית להסתייגות דיבור.

שמרית שקד: לא צריך הסתייגות דיבור.

שמרית שקד: יש לך זכות לדבר במליאה.

זבולון אורלב: מה פתאום?

זבולון אורלב: אם אין הסתייגות דיבור, הוא לא יכול לדבר אלא רק יושב ראש הוועדה מדבר.

שמרית שקד: סעיף 138.

שמרית שקד: "הוועדה רשאית גם לשלב את הצעת החוק בהצעת חוק מטעם הממשלה אותה מכינה הוועדה לקריאה שנייה ושלישית" – וזה מה שעשינו.

שמרית שקד: "בעת הדיון בקריאה השנייה, מיד לאחר הצעת יושב ראש הוועדה, תינתן רשות הדיבור למשך שלוש דקות לחבר הכנסת שהציע את הצעת החוק שאושרה בדיון מוקדם".

זבולון אורלב: יש לנו בקשה.

זבולון אורלב: לא נוהגים כך בכנסת.

עתניאל שנלר: אני בכל זאת מבקש הסתייגות דיבור.

זבולון אורלב: היושב ראש, אנחנו מבקשים להודות לך.

דבורה אליעזר: מאז אני במשרד אנחנו עובדים על הצעת החוק הזאת, מ-2005.

קריאה: ואני מ-2001.

זבולון אורלב: והיושב ראש בשעה אחת מסיים עבודה של כמה שנים.

חיים כץ: אני כאן כדי לעזור.

חיים כץ: הם עשו את כל העבודה.

חיים כץ: אני במקרה נמצא במקום הנכון ובזמן הנכון.

זבולון אורלב: יישר כוח.

זבולון אורלב: יפה מאוד.

זבולון אורלב: תודה רבה.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: הישיבה נעולה.