ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 508, 2011-05-18 09:00

כרמל שאמה-הכהן: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום – משבר זיהום הדלקים בנתב"ג.

כרמל שאמה-הכהן: ידוע לכולם על מה אנחנו מתכוונים לקיים את הדיון.

כרמל שאמה-הכהן: המשבר אירע בערך לפני שבועיים.

כרמל שאמה-הכהן: בעצם התקיים עליו המון דיון במישור התקשורתי, ושום דיון ציבורי אמיתי לא נערך.

כרמל שאמה-הכהן: לכן ועדת הכלכלה החליטה לזמן דיון, לשמוע, מעבר לבדיקות שנערכות כעת על ידי גורמים שונים בעניין, ויציגו את המסקנות בבוא העת.

כרמל שאמה-הכהן: זה הזמן שבו חברי הכנסת רוצים לשמוע מה אנחנו יודעים כרגע, איך זה קרה, למה זה קרה, איזה אמצעי הגנה ובקרה היו לנו למנוע מצב כזה, מה הנזקים שנגרמו, וכהנה וכהנה.

כרמל שאמה-הכהן: במהלך הדיון אני מניח שאחרי שהגורמים הרלבנטיים יציגו את העבודות כפי שהם רואים אותן, חברי הכנסת יוכלו להביע את דעתם ולשאול שאלות.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נפתח עם מנכ"ל משרד התחבורה.

כרמל שאמה-הכהן: כבודו יציג את זווית הראיה של המשרד שלכם.

כרמל שאמה-הכהן: אחרי כן נעבור לרשות שדות התעופה שגם הציגה מצגת לצורך העניין.

דן הראל: בוקר טוב, אני מניח שכולם נמצאים פה.

דן הראל: את המצגת הפכתי למצגת כללית ואני רוצה לעבור קודם כל על הדברים כפי שאנחנו מכירים אותם, כדי לעשות סדר בתהליכים, בהחלטות ובדברים העיקריים.

דן הראל: אחרי זה נוכל להתייחס לעניין כפי שרוצים.

דן הראל: קודם כל – מדינת ישראל, תחבורתית, פועלת במנטליות של אי.

דן הראל: כדי לצאת מהמדינה החוצה אנחנו משתמשים בעיקר באוניות ובמטוסים, בין אם זה ליבוא ויצוא ובין אם זה לנוסעים.

דן הראל: בתוך זה נמל תעופה בן גוריון הוא הנמל היחיד בישראל.

דן הראל: אנחנו פועלים לשנות את המצב הזה, אבל כרגע זה המצב.

דן הראל: תחזית התנועות בנתב"ג היא 11,8 מיליון נוסעים, שזה היקף מאד גדול, ומביא פחות או יותר לתנועה של 300 מטוסים ביממה.

דן הראל: מבחינת הדלק, הדלק מיוצר בשני בתי זיקוק.

דן הראל: בז"ן משנעת אותו מעבר למתקן הדלק באשדוד או בבילו.

דן הראל: .

דן הראל: מבילו זה משונע לתוך חוות מיכלים בנתב"ג ומחוות המיכלים הדלק מוזרם בקווי הדס"ל מתחת לאדמה לנקודות תדלוק המטוסים בנתב"ג.

דן הראל: רק כדי להבהיר את ההיקף, אז חוות המיכלים של נתב"ג כוללת מספר מיכלים גדולים, בכל אחד מהם מספר מיליוני ליטרים.

דן הראל: הצנרת מתחת למסלולים היא צנרת די כבדה.

דן הראל: היא יכולה להניע 2.7 מיליון ליטר דלק והיא יוצאת בערך ל-160 נקודות בשדה.

דן הראל: מטוס שנעצר מגיע לפיט של הדלק ושם מתדלקים אותו, מהנקודות האלה.

דן הראל: זאת חוות המיכלים בנתב"ג.

נחמן שי: יש מיכלים תת קרקעיים, או שכולם עיליים?

דן הראל: לא.

דן הראל: המיכלים הם עיליים.

דן הראל: מהמיכלים עוברים צינורות בהיקף כמו שאמרתי.

כרמל שאמה-הכהן: כל אחד מהקטעים האלה הוא בתחזוקה והפעלה של מי?

דן הראל: יש שלוש חברות דלק, באופן עקרוני, שעובדות בתחום הדלק, והן חתומות על חוזה מול נתב"ג.

דן הראל: חברת "פז" בכלל היא זאת שמביאה את הדלק לנתב"ג.

דן הראל: היא זאת שאחראית על הדלק, איכותו ואחזקת קווי הדלק בתוך נתב"ג, באמצעותה ובאמצעות חברת בת שקוראים לה "פז נכסי תעופה".

דן הראל: "פז נכסי תעופה" אחראית על איכות הדלק בתוך נתב"ג ואחראית על תדלוק מטוסים, וחברת "מרקורי" זאת חברה שנייה שגם היא עושה תדלוק מטוסים.

דן הראל: זאת אומרת, באמצעות "פז" הדלק מגיע לנתב"ג למיכלים, משם מוזרם ומתודלק במטוסים על ידי שתי חברות, "מרקורי" ו"פז נכסי תעופה", שהיא חברת בת של "פז".

כרמל שאמה-הכהן: ומה זה "פז שירותי תעופה"?

דן הראל: היא חברת בת של "פז" שאחראית בתוך השדה על תדלוק המטוסים - -

לאה ורון: ו"מרקורי" בבעלות מי?

דן הראל: היא חברה פרטית בבעלות בז"ן, דור אלון.

דן הראל: שתי חברות.

חמד עמאר: מי שאחראית להביא את הדלק למיכלים זאת "פז"?

דן הראל: כן.

דן הראל: עד המיכלים זה תש"ן, ועד הפיט של המטוסים זה "פז נכסי תעופה" ו "מרקורי", כאשר "נכסי תעופה" אחראית גם לצנרת עצמה.

דן הראל: "מרקורי" אחראית רק לתדלק, "פז נכסי תעופה" אחראית גם על הצנרת וגם לתדלק.

נחמן שי: אבל "שירותי תעופה" מתדלקת.

דן הראל: אמרתי.

דן הראל: "פז", באמצעות תש"ן מביאים את הדלק עד הכניסה למיכלים.

דן הראל: משם זה מתודלק למטוסים על ידי שתי חברות," פז נכסי תעופה" ו "מרקורי".

דן הראל: אני מתחיל שבועיים לפני המשבר.

דן הראל: מתחיל להצטבר מידע שהמסננים בכניסה למיכלים, ביציאה מהמיכלים והמסננים שנמצאים על הדיספנסרים, מתלכלכים בקצב יותר גבוה מהמקובל.

דן הראל: ברור שיש איזה סוג של לכלוך שמגיע למסננים ונתקע, כאשר המסננים האלה נסתמים לאורך הדרך, כי כל אחד מהם מסנן בסדר גודל אחר.

דן הראל: בכניסה למיכלים מסננים על גודל של 1 מיקרון, ביציאה למיכלים – 1/2 מיקרון, ובכניסה למטוסים, אם אני לא טועה, 0.2 מיקרון.

דן הראל: ניקח לדוגמא את הדיספנסרים שמתדלקים לתוך המטוס.

דן הראל: דיספנסר, באופן רגיל, לפי המידע שניתן לי, כי הייתי שם בנתב"ג מספר פעמים, כולל על המסלולים, צריך להתלכלך ב-9 חודשים.

דן הראל: זאת אומרת צריך להיות מוחלף תוך 9 חודשים.

דן הראל: מה שקורה פה, זה שתוך שבועיים –שלושה צריך להחליף את הדיספנסר, את הפילטר.

דן הראל: ברור לגמרי שמגיע דלק לא נקי.

דן הראל: הלכלוך נתפס על המסנן.

דן הראל: זה לא פורץ את המסנן אבל זה גורם לזה שהמסננים מתלכלכים.

דן הראל: מתבצעות מספר בדיקות כי זה לא נוח לכולם שהמסננים מתלכלכים, בעיקר מהסיבה הכלכלית.

דן הראל: אתה צריך להחליף סט של 7 מסננים שנמצאים בתוך הדיספנסר הזה וזה עולה הרבה כסף.

דן הראל: מתחילים לבדוק למה זה מתלכלך ושולחים דלק לדגימות.

דן הראל: את הדלק לוקחים אחרי המסננים, ומגיעות תשובות שהדלק תקין ועומד בתקנים של ה-IKO.

דן הראל: הדלק הוא תקין.

דן הראל: כלומר, מה שנכנס למטוסים, ככל שידוע לי – דרך אגב, לאורך כל האירוע, - הוא דלק נקי.

דן הראל: בעיה שאנחנו מתעסקים איתה היא שיש זיהום בדלק, איפשהו בין בית הזיקוק למטוס.

דן הראל: המסננים קולטים את הזיהומים ומתלכלכים, ומוחלפים - -

חמד עמאר: באיזה תקופה גיליתם - - ?

דן הראל: אמרתי – שבועיים לפני - -

חמד עמאר: אתם כל שבועיים מחליפים מסננים?

חמד עמאר: אם זה היה לפני שבועיים סימן שגיליתם את זה לפני הרבה זמן.

דן הראל: לא.

דן הראל: אני אומר עוד פעם: שבועיים לפני האירוע המסננים מתחילים להתלכלך.

דן הראל: הקצב שמחליפים את המסננים בדיספנסר תלוי בכמה הוא תדלק מטוסים .

דן הראל: בעיקרון זה אמור להחזיק המון חודשים, וזה לא מחזיק, כי אם הוא מתדלק הרבה אז מחליפים אותו יותר מהר.

נחמן שי: היו ידיעות שכבר כמה שבועות קודם - -

דן הראל: שבועיים, שלושה.

דן הראל: היה זיהום במערכת.

דן הראל: אני כרגע לא קובע את מקור הזיהום למרות שלי נאמר משהו.

דן הראל: יש ועדה.

דן הראל: חן הוא ממנהל הדלק והם עושים ועדה למצוא מאיפה היה הזיהום ומה הסיבות לו.

דן הראל: כל מה שקשור בדלק אני לא מתעסק, זה של משרד התשתיות.

דן הראל: זו חלוקת העבודה שעשינו.

דן הראל: דרך אגב, עם הוצאת הוועדות.

דן הראל: הדגישו כאילו יש פער.

דן הראל: לא היה פער.

דן הראל: היה דיבור ביני לבין מנכ"ל משרד התשתיות.

דן הראל: ברור להם מה הם בודקים וברור לי מה אני בודק.

כרמל שאמה-הכהן: אולי תציג מי הוועדות שבודקות את הנושא?

דן הראל: יש שתי ועדות- אחת של משרד התשתיות והשניה של משרד התחבורה.

דן הראל: ועדה של משרד התשתיות בחנת את הדלק, איכותו, איפה היה הזיהום, מי אחראי בזה, כל מה שקשור בדלק.

דן הראל: עומד בראש הוועדה הזאת ראש מנהל הדלק, חן בר יוסף.

דן הראל: הוועדה השנייה היא ועדה בראשותי ואנחנו בודקים את הנהלים, הפעולות, האחריות והסמכות של כל הגופים שפעלו באירוע הזה, קרי, אנחנו מנתחים מה היה, מה היינו רוצים שיהיה, מה הפער ומה אנחנו צריכים לשנות בנהלים, בתחומי אחריות וסמכות, בחקיקה.

דן הראל: בכל הדברים כולם אנחנו פועלים שכדי שיהיה לנו אירוע בפעם הבאה נעשה את זה יותר טוב, כי יכול מאד להיות שיהיה עוד אירוע.

כרמל שאמה-הכהן: יש צפי לסיום העבודה?

דן הראל: אני נזהר פה באמירות.

דן הראל: בלי נדר חודש או חודש וחצי אני אוכל להביא מסקנות לשר.

דן הראל: ה לא משהו ארוך טווח.

כרמל שאמה-הכהן: נמשיך בסקירה.

דן הראל: אז אנחנו מתחילים מזה שבמשך מספר שבועות אנחנו יודעים שהתלכלך.

דן הראל: מי שאחראי על איכות הדלק, "פז נכסי תעופה" לוקחים דגימות ושולחים אותם לדגימות.

דן הראל: יושב פה מנכ"ל "פז נכסי תעופה" והוא יוכל לפרט.

דן הראל: מקבלים תשובה שהדלק שנכנס למטוסים הוא בסדר.

דן הראל: ב-5.5, שה יום האירוע, לכאורה, נעשית שיחת טלפון בין מנכ"ל "נכסי תעופה" למנהל נתב"ג שבה נאמר לו שאחת מבדיקות המעבדה שבוצעו על ידי ד"ר יוספה בן אשר, שהיא מכון מוסמך לבחינת דלקים, אומר שיש חומר בלתי מזוהה בדלק, לא כזה שנכנס למטוסים, אבל יש חומר בלתי מזוהה, והוא יכול לגרום ל - -

כרמל שאמה-הכהן: זה כבר בדלק אחרי המסנן?

דן הראל: ככל שאי יודע - אני אומר עכשיו מה אני יודע: הדלק שנכנס למטוסים לאורך כל הדרך הוא דלק נקי.

כרמל שאמה-הכהן: גם ב-5.5?

דן הראל: תמיד הוא היה נקי, לדעתי – תמיד, אבל את זה שתבדוק הוועדה של הדלק.

דן הראל: יחד עם זה, היות ומצטבר חומר במסננים.

דן הראל: אגב, גם המסננים נשלחים לבדיקה.

דן הראל: לוקחים את המסננים עם הלכלוך עליהם ושולחים לבדיקה.

דן הראל: כולם מבינים שיש בעיה.

דן הראל: אין בעיה עם הדלק שנכנס למטוס אבל יש בעיה.

דן הראל: בשיחת הטלפון הזו נאמר שיש חשש לפיקוח נפש.

שמואל קנדל: השיחה לא היתה ישירה אתי, היא היתה עם ראש אגף מבצעי קרקע.

שמואל קנדל: בשיחה נאמר שהתקבלה אינפורמציה מד"ר יוספה בן אשר על פיה יש חשד לומר בלתי מזוהה.

כרמל שאמה-הכהן: בלתי מזוהה – ברמת המסנן, או ברמה של אחרי המסנן?

כרמל שאמה-הכהן: שמואל קנדל: להבנתי, הכוונה לומר לחומר שנמצא על המסנן.

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, זה עדיין לא במיכל הדלק של המטוס.

קריאות: לא.

כרמל שאמה-הכהן: למה זה מסוכן על המסנן?

דן הראל: כי לא יודעים.

נחמן שי: היה מטוס שקיבל דלק שהוא חשוד כ - -

דן הראל: ככל שאנחנו יודעים לא היה מצב כזה.

דן הראל: אני פשוט מסייג את זה – יש ועדה שלמה, עם האנשים הכי מקצועיים בארץ, והיא בודקת את זה.

כרמל שאמה-הכהן: האם במהלך השבועיים היתה מגמה של עלייה ברמת הזיהום במסננים או שזה היה זיהום קבוע?

כרמל שאמה-הכהן: ואם היתה מגמתיות, האם לא ניתן היה לזהות מוקדם יותר את נקודת המשבר בהתאם לקו המגמה, ולהיערך אחרת להשבתת נתב"ג?

דן הראל: אני מציע ש "נכסי תעופה" וחברות הדלק יענו.

דן הראל: יש לי דעה על זה, אבל אני פחות מוסמך מהם.

דן הראל: הם אחראים על זה.

שמואל קנדל: וגם "מרקורי", שחשפו את הנושא, בעצם.

אבי פרידמן: אדוני, מנכ"ל משרד התחבורה, אני מצטער, האינפורמציה שאתה נותן היא לא מדויקת.

אבי פרידמן: אני יו"ר פאנל החברות התעופה הזרות, ומנכ"ל "קונטיננטל" בישראל.

אבי פרידמן: המטוס שלי, של חברת "קונטיננטל" יצא את גבולות המדינה שעה וחצי לפני ההודעה עם דלק מלא.

אבי פרידמן: אני שומע שלא תודלקו מטוסים.

נחמן שי: אתה אומר שכן תודלקו בדלק שהתגלה שהוא חשוד כדלק לא נקי, שעה וחצי קודם.

אבי פרידמן: נכון.

דן הראל: אולי לא הבינו אותי, אז אני אגיד עוד פעם: התדלוק נמשך.

דן הראל: עד ההודעה היה תדלוק.

דן הראל: ככל שאני מבין בזה, הדלק הצטבר במסננים השונים, דרך אגב- לאורך כל הדרך, וכל פעם הוחלפו מסננים, גם בכניסה למיכלים, גם ביציאה מהמיכלים וגם ברכב הזה שהוא רכב פילטר, למעשה, שמתדלק.

דן הראל: ככל שאני יודע, הדלק שהגיע בסוף לבטנים של המטוסים היה דלק נקי.

דן הראל: אנחנו גם לא יודעים על תקלות שהיו, חס וחלילה.

כרמל שאמה-הכהן: אבל זה גם דלק שנבדק.

דן הראל: עשו לו בדיקות בשבועות האלה, את זה יגיד מנכ"ל "פז שירותי תעופה".

דן הראל: זה דלק שעשו לו בדיקות.

קריאה: אז למה נעצרו הטיסות?

כרמל שאמה-הכהן: חברים, כרגע מדבר מנכ"ל משרד התחבורה.

כרמל שאמה-הכהן: מי שרוצה לדבר – שיירשם בצורה מסודרת אצל מנהלת הוועדה.

דן הראל: כשמתבצעת שיחת הטלפון הזו לנתב"ג, לעוזר של המנהל או למנהל התפעול – מנהלי אגף מבצעי קרקע בנתב"ג, ונאמר שעלול - - לא יודעים מה החומר, בשלב הזה, דרך אגב, לא ידענו מה החומר.

דן הראל: היום יש לנו מושג הרבה יותר טוב מה החומר.

דן הראל: אבל לא ידעו מה החומר הזה ונאמר שבגלל שלא יודעים מה החומר, נאמר שיודעים שיש חומר שהוא קצת שמנוני, וכו', ולא מצליחים לפענח מה זה - -

לאה ורון: היום יודעים מהו החומר הזה?

דן הראל: היום יודעים הרבה יותר טוב.

כרמל שאמה-הכהן: החומר הזה - אפשר לדבר עליו?

דן הראל: ככל שאני יודע החומר הזה הוא לא אורגני, כלומר, זה זיהום שכולל בתוכו פיח וסיבי זכוכית ועוד חומרים שהיו פחות חשובים בזיהום הזה, ולכן ברור שזה לא זיהום אורגני, כלומר זה לא איזה פטריות שמלבלבות, או במכלים רחוקים, או במכלים קרובים או משהו בצנרת, אלא כנראה – עד שהוועדה לא תסיים – נפרץ איזה פילטר באיזה מקום ולרוע מזלנו הוא העביר דלק לא נקי.

חמד עמאר: כמה זמן לקחה הבדיקה שהחליטו להשבית את ההמראות?

חמד עמאר: אתה אומר ששבועיים שלושה שבדיקות מתנהלות, המסננים מלוכלכים, ושום דבר לא נעשה מבחינת עצירת המראות.

דן הראל: אנחנו לא עוצרים את ההמראות כי הדלק שנכנס לתוך המטוסים כי הדלק נקי.

חמד עמאר: השיחה שקיבלתם אומרת שה - -

דן הראל: השיחה שקיבלנו אומרת, תקשיבו – יגיד את זה, אולי, מי שקיבל את השיחה.

דן הראל: מה שמועבר אלי - יודעים שיש זיהום במערכת, הדלק שנכנס למטוס תקין, אבל בגלל שלא יודעים מה מהות הזיהום, כי באותו שלב לא ידעו מה זה - אז יכול להיות שיש חשש לפיקוח נפש.

דן הראל: שומע את זה מנהל נתב"ג, שומע את המילים "פיקוח נפש", ועוצר את השדה.

דן הראל: אחרי שהוא מתייעץ עם מנכ"ל הרשות הוא מחליט שמפסיקים לתדלק מטוסים בנתב"ג.

דן הראל: הוא לא יודע, העלו לו סימן שאלה על איכות הדלק.

דן הראל: יוצא NOTAM – notice to air men שזה נוהל מקובל בשיטה הזו של ניהול כל התעופה העולמית, כלל עולמי, לכל החברות, לכל מי שמתכנן טיסות, לכולם, שאין דלק בנתב"ג.

דן הראל: שיידעו כולם שאין דלק בנתב"ג, שאי אפשר לתדלק בנתב"ג.

דן הראל: למעשה, מתקבלות ההחלטות הבאות על ידי רש"ת: 1.

דן הראל: לא מתדלקים בנתב"ג 2.

דן הראל: הוצאת ה- NOTAM 3.

דן הראל: תוך כדי האירוע, מאחר שבשלב מסוים הפעילו נוהל של חשד לטרור אז הכל נעצר בשדה, אז נותנים אישור למטוסים שלא תודלקו בנתב"ג, נניח – מטוס שהגיע מיעד קרוב וממשיך, ויש לו עוד דלק – נתנו לו אישור להמריא.

דן הראל: 4.

דן הראל: מתבצעת פגישה והערכת מצב ברש"ת יחד עם כל הגופים שקשורים לעניין הזה והם מחליטים – היות והם לא יודעים אם הדלק הוא טוב או לא טוב, עכשיו, אחרי שאמרו את זה.

דן הראל: כל המטוסים שנתפסו עם דלק שתודלק, אבל טרם המריאו – עוצרים אותם, מרוקנים אותם מדלק, מביאים מכליות עם דלק שלא חשוד כמלוכלך, מתדלקים אותם ומשחררים אותם.

נחמן שי: מאיפה באות המכליות?

דן הראל: היה שיתוף פעולה יפה מאוד בין "פז", עיקר המכליות הן מ "פז", החברה שאחראית ממילא על התדלוק .

דן הראל: אני יודע שהם קיבלו עזרה מחברות נוספות, שהבינו שיש פה צרה והתגייסו.

דן הראל: אנחנו מתקשרים לצה"ל, וצה"ל שולח מכליות – כולם מתגייסים לעזרה.

שמואל גוטשל: עיקר הדלק – מפי גלילות, ממכל שאושר על ידי מנהל מינהל הדלק.

דן הראל: אנחנו יודעים שיש בעיה בצנרת, אנחנו יודעים שיש בעיה במכלים, ולכן אנחנו שמים חיץ, מביאים דלק שאנחנו יודעים שהוא נקי, מתדלקים את המטוסים כדי שיצליחו לצאת מהארץ.

דן הראל: לתדלק בואינג 747, עלפי מידע שנמסר לי, כשמתדלקים אותו מלא זה 170 טון דלק.

דן הראל: זאת כדי להבין את הבעיה שאנחנו מתמודדים איתה.

דן הראל: זאת בעיה עצומה.

דן הראל: רק הצנרת בתוך נתב"ג זה ועכשיו יש חשש שהוא מזוהם.

דן הראל: לכן מחליטה רש"ת, בתיאום איתנו, ואני מעדכן את השר, שעוצרים את הכול ומתחילים להביא מכליות.

דן הראל: כמובן שאתה מוגבל בכמות המכליות שאתה יכול להביא.

דן הראל: מכלית יחסית גדולה, יש של 40 אלף ליטר, יש של 20 אלף ליטר, אבל זה לא הרבה.

דן הראל: אני צריך להעמיד שיירה של מכליות רק כדי לתדלק בואינג אחד שיגיע לארצות הברית.

דן הראל: מאחר ואין אפשרות להתמודד עם זה כמותית, מחליטים שמתדלקים את המטוסים רק כדי שיהיה להם מספיק כדי להגיע ללרנקה.

דן הראל: בלרנקה הם יעצרו.

דן הראל: העיקר להוציא את המטוסים, לא לתקוע אותם.

דן הראל: זה אומר שצריך ללכת למטוס, לרוקן אותו, להיפטר מהדלק הזה, שזה לוקח לנו חלק גדול מהמכליות.

דן הראל: ההתמודדות היא גם בריקון וגם במילוי.

דן הראל: זה התחיל ב-12:53.

דן הראל: מקבלים את ההודעה ועוצרים.

דן הראל: הבנתי שהיה מטוס אחד עד 3 בלילה כל המטוסים הוחלף להם הדלק והם יכולים לצאת.

דן הראל: מיעוטם לא יצאו כי הצוותים נשרפו.

דן הראל: לצוות מותר להיות ער כך וכך זמן עד שהוא לוקח מטוס ויוצא לטוס לארצות הברית, לאירופה.

דן הראל: היות ונוצר עיכוב גדול, הצוותים צברו שעות ערות יותר מידי גדולות טרם הטיסה.

דן הראל: צריך להחליף את הצוות או לתת לו לישון ולכן חלק מהטיסות מתעכבות למחרת.

דן הראל: אבל מבחינת התדלוק והשדה, המטוסים תודלקו עד 3 בלילה.

כרמל שאמה-הכהן: אז כל השבתת נתב"ג זה פחות מיממה?

דן הראל: 14 שעות היתה השבתה ואחר כך היו נהלים - - זה גם לא השבתה כי מטוסים שהגיעו עם מספיק דלק גם יצאו, אבל 29 מטוסים שהיו באירוע, שהיה צריך להוציא מהם את הדלק ולהעלות אותם, כולם תודלקו והיו מוכנים לצאת.

דן הראל: לפעמים לא היו להם צוותים.

דן הראל: חלק מהטיסות בוטלו והנוסעים הועלו על טיסות אחרות שעברו את הנוהל הזה.

נחמן שי: העיכוב המירבי היה 14 שעות?

דן הראל: לא.

דן הראל: היו עיכובים אחרי זה כי כולם עצרו בלרנקה, אבל בעיקרון – השדה נעצר ל-14 שעות, בתדלוקים שלו.

כרמל שאמה-הכהן: היינו הך לטיסות נכנסות?

דן הראל: טיסה נכנסת הגיעה.

דן הראל: אפילו אם היה לה קצת דרך בשביל לחזור ללרנקה - - -

כרמל שאמה-הכהן: יש טיסות שלא יצאו מחו"ל עקב הידיעה שאין דלק בישראל?

דן הראל: למיטב ידיעתי – לא.

דן הראל: חלק מהטיסות באירוע הראשון שהיו אמורות להגיע לנתב"ג וקיבלו את ה- NOTAM כשהם היו באוויר, נחתו 2-3 במקומות ביניים, תדלקו ונחתו בישראל.

דן הראל: לא היה מצב שתעופה נכנסת לא הגיעה לארץ ככל שאני יודע ותעופה שיוצאת, יכול להיות שהיו טיסות שבוטלו אבל זה נעשה עם שיקול דעת של חברות, שאמרו – יש טיסה שהתעכבה, ללונדון, ניקח את כל הנוסעים, נעלה אותם – כפי שהחברות הבינו.

לאה ורון: כמה מטוסים תודלקו בלרנקה, לדעתכם?

דן הראל: המונים.

דן הראל: התדלוק בלרנקה נמשך 4 ימים.

דן הראל: מה שהיה בשדה, לשאלתך - הדבר הזה לקח 14 שעות מהתחלה ועד הסוף.

דן הראל: שכחתי להגיד שב-19:00 בערב שר התחבורה יחד עם כל הגורמים עושים ישיבה בנתב"ג, מקבלים דיווח ומסכמים בדיוק את הפעולות שעומדים לעשות לאחר מכן.

דן הראל: זה היה באותו ערב.

דן הראל: מסוכמות כל הפעולות שהולכים לעשות.

דן הראל: זה השלב הראשון.

דן הראל: 14 שעות של ריקון, תדלוק והוצאה.

דן הראל: רק כדי להבין - כך נראית מכלית של תדלוק מטוסים.

דן הראל: זאת מכלית קטנה.

דן הראל: יש גדולות יותר.

קריאה: 170 טון - -

דן הראל: אבל הסברתי קודם – לא מתדלקים 170 טון.

דן הראל: אנחנו מתדלקים אותם עם מספיק דלק כדי שיגיעו ללרנקה.

דן הראל: זה הכל.

דן הראל: כמה צריך כדי להגיע ללרנקה?

שמואל קנדל: תדלקנו בין 10,000 ל- .

דן הראל: זה פחות ממכלית.

דן הראל: ה שאתם רואים כאן זה דיספנסר.

דן הראל: המטוס עוד מעל לפיט.

דן הראל: יש 143 או 160 יציאות כאלה.

דן הראל: המטוס בא, נעמד.

דן הראל: באה המשאית הקטנה, שלמעשה כל מה שיש לה זה משאבה ופילטרים.

דן הראל: על הפילטרים האלה בילינו הרבה שעות כך שיש להם חשיבות.

דן הראל: הפילטרים האלה נמצאים במכל בקדמת המשאית.

דן הראל: הם לוקחים את הדלק, מעבירים אותו תהליך של סינון, שם נסתמו לנו הפילטרים, וזה עולה עם הצינור למעלה, כפי שאתם רואים בצד שמאל.

דן הראל: זאת היתה היימה הראשונה.

דן הראל: מה-5.5 עד ה-11.5, במהלך 5 ימים, נתב"ג פועל במתכונת תדלוק שונה.

דן הראל: אנחנו עוד לא יודעים איפה הזיהום, לא יודעים מה מהותו.

דן הראל: מתבצעות הרבה בדיקות בכל מיני מקומות בארץ, במספר מעבדות בארץ.

דן הראל: מכיוון שאנחנו לא יודעים מה מהות הזיהום ומה גורם לו ועדיין לא רוצים להשבית את השדה, אנחנו פועלים באמצעות מכליות, באמצעות חברות הדלק "מרקורי" ו "פז נכסי תעופה", מתדלקים את המטוסים במספיק דלק כדי שיוכלו להגיע ללרנקה, או, אם הם טסים מזרחה – לרבת עמון, והם יוצאים ומתדלקים.

דן הראל: באירוע הזה, למעשה, לאורך כל הדרך אנחנו בודקים את הדלק שנכנס למטוסים כשהשר אישר.

דן הראל: אנחנו בודקים את הדלק באמצעות שתי בדיקות עיקריות – אחת, זה מעבדה ניידת שביקשנו וקיבלנו מחיל האוויר.

דן הראל: היא שייכת ליחידה יא"א, היא שולחת לנו מעבדה ניידת עם קצינים שמבצעים בדיקות על הדלק כדי לנסות להבין מה קורה.

דן הראל: היא למעשה המחסום האחרון אחרי הדיספנסר ומתבצעות בדיקות של "פז," של רש"ת וכו', במעבדה בקרית שמונה בתל-חי ומתבצעת אצל ד"ר יוספה בן אשר ובעוד מקום, בחיפה, כדי להבין מה הזיהום.

דן הראל: אבל, יחד עם זה אני יכול להגיד שכל הטיסות יוצאות מנתב"ג בזמן.

דן הראל: אין מצב שהשדה מושבת.

דן הראל: יש כאן פגיעה באיכות הטיסה כי חייבים לעצור בדרך וזה לוקח זמן.

דן הראל: אנחנו מתדלקים בלרנקה.

דן הראל: היא הפכה להיות שער התדלוק של מדינת ישראל בדרך החוצה.

דן הראל: בדרך פנימה באים עם מספיק דלק.

נחמן שי: טוב שזה לא תורכיה.

דן הראל: כל זה קורה.

דן הראל: מתבצעות הבדיקות של הדלק.

דן הראל: "פז" עושה ניסוי על מטוס.

דן הראל: עושים את זה מאוד מבוקר, לוקחים ומעבירים את הדלק דרך כל שרשרת הפילטרים.

דן הראל: לוקחים דגימות.

דן הראל: עושים בדיקות, נעשתה בדיקה באותה מעבדה שאמרה שאולי קיים פיקוח נפש, המעבדה של ד"ר יוספה בן אשר.

דן הראל: היא עושה את כל התהליכים.

דן הראל: לוקחים ומקבלים סופית שהדלק בכניסה למטוס נקי.

דן הראל: באותו זמן גם מתחיל להתברר מה זה הזיהום הזה.

דן הראל: כמו שאמרתי לכם, זה לא זיהום אורגני, כלומר, זה לא בגלל הצנרת או המכלים, אלא בגלל שבאיזה מקום הדלק הוא לא נקי.

דן הראל: אני מקבל גם באותו זמן אמירה שהזיהום הוא מחוץ לנתב"ג ולכן הבעיה, כפי שאני מבין אותה, זה הדלק במיכלים והדלק בצנרת.

דן הראל: אני צריך לגמור אותם או לשפוך את הכל, מבצע לוגיסטי שבלתי אפשרי לעשות אותו בימים בודדים, זה עניין של שבועות לקחת כאלה כמויות עם מכלים ולפנות.

נחמן שי: לאן מפנים?

שמואל גוטשל: מפנים לבתי הזיקוק וזה הופך לומר גלם.

שמואל גוטשל: אנחנו עושים את זה מה-5 לחודש.

דן הראל: ההבנה שלנו - של משרד התחבורה, של רש"ת ושל כל הגורמים שהיו בהערכות מצב, שהזיהום בא מבחוץ, הזיהום הוא לא אורגני.

דן הראל: הבעיה שלנו היא עם התווך שהוא מלא דלק, וזה הרבה מיליוני ליטרים, שאנחנו לא יכולים להיפטר ממנו בדרך דמיונית כי זה ייקח הרבה יותר זמן מאשר זה, , הדבר הכי חשוב, ד"ר יוספה בן אשר היתה בישיבה ואנחנו תחקרנו אותה - -

לאה ורון: מה שם המעבדה שאתה מתייחס אליה כל הזמן?

דן הראל: המכון הישראלי לאנרגיה ולסביבה ושמה ד"ר יוספה בן אשר.

דן הראל: זה מכון מאושר על ידי התמ"ת.

חן בר יוסף: מוסמך ומאושר על ידי התמ"ת כמעבדה.

נחמן שי: זה גוף פרטי?

דן הראל: כן.

דן הראל: זה כמו מכוני הרישוי שלנו, נניח, שאנחנו מסמיכים אותם.

דן הראל: אנחנו עמדנו על זה שדווקא היא, "פז", תעשה את הבדיקה כי היא מבחינה שהפה שאסר יהיה הפה שיתיר.

דן הראל: היא היתה בדיון והיא אמרה שאין לה ספק בעניין.

דן הראל: היא גם נתנה את זה בכתב, שהדלק הוא נקי.

דן הראל: זאת אומרת, שאנחנו יודעים שיש זיהום, לא יודעים איפה, חושבים שזה מחוץ לנתב"ג, הדלק בתווך מלוכלך, אבל הדלק שנכנס למטוסים הוא נקי.

לאה ורון: בגלל הפילטרים?

דן הראל: הפילטרים מסננים את זה, זה בסדר.

דן הראל: לכן מקבלים את ההחלטה לעשות את הדבר הבא – אני חוסך לכם הרבה מאד התגלגלויות בדרך, ומחליטים שאנחנו מפסיקים להשתמש במכליות, עוברים למצב שאנחנו מתדלקים מתוך כל התווך הזה, במקביל קיבלנו הודעה שהדלק שמתחיל להיכנס למכלי נתב"ג הוא דלק נקי, ולכן ברור לנו שאנחנו צריכים לגמור את מה שיש.

דן הראל: אבל, כדי להיות בטוחים, למרות שמתדלקים את המטוסים פול, ומבחינת המטוסים, לכאורה, נגמר העניין, אנחנו מבצעים בדיקה באמצעות המעבדה של חיל האוויר על כל מטוס.

דן הראל: מורידים ממנו דגימה.

דן הראל: קבענו נוהל מתי מורידים דגימה ואיך.

דן הראל: בודקים כל מטוס ונותנים לו או.

דן הראל: קיי כי אנחנו לא יודעים להגיד שהבעיה נגמרה.

דן הראל: נותנים לו אוקיי לפני שהוא ממריא לדרך.

דן הראל: הנוהל הזה בהתחלה "התבחבש" קצת ולכן שלושה מטוסים עוכבו, למיטב ידיעתי.

דן הראל: באופן עקרוני, מנתב"ג ממריאים הרבה מטוסים.

דן הראל: כאן אנחנו מדברים על היקף מאד גדול.

דן הראל: כל הטיסות יצאו בזמן ועם מכלי דלק מלאים ותקינים.

דן הראל: ובודקים כל מטוס.

דן הראל: זאת אומרת, זה מאות טיסות.

דן הראל: מפתחים נוהל שהולך מהר, ומשכללים אותו לאורך הדרך – בדיוק מתפתחים לעניין הזה והעסק רץ.

דן הראל: באותו שלב אנחנו מקבלים פורמאלית, על ידי "פז", שמקור הזיהום הוא מחוץ לנתב"ג ולכן אחרי שאנחנו עוברים לתדלוק מלא, שזה בערך מיליון ליטר ליממה, תוך פרק זמן יחסית לא ארוך, כל הדלק יוצא מהצינורות, והדלק שהיה מזוהם, ולמעשה מתבצעת בדיקה על הדלק בצנרת ועל הדלק במכלים.

דן הראל: אם היום בבוקר אני בודק – הדלק תקין.

דן הראל: זאת אומרת, הסיפור נגמר.

דן הראל: הוא נגמר ב- 11.5 שזה לפני שישה ימים.

דן הראל: מי שמאשר לעבור לתדלוק מלא זה שר התחבורה.

דן הראל: מי שמאשר לעשות תדלוק מלא, כלומר, לכאורה לקחת את הסיכון, כל הגורמים, אגב, המליצו לעשות את זה, זה שר התחבורה, בדיון בערב יום העצמאות.

דן הראל: נלקחת החלטה שממלאים מלא, בעקבות ד"ר בן אשר, בעקבות מנהל הדלק ששם לנו את הסייגים שנבדוק את המטוסים כשהם יוצאים וכו', וביחד השר קיבל את ההחלטה ואנחנו הולכים לבצע.

דן הראל: אני אומר – בלילה, או בבוקר יום העצמאות היה לנו ספק אם זה עובד.

דן הראל: היינו בשדה כולנו.

לאה ורון: לאחר מכן לא הופסק התדלוק פעם נוספת?

דן הראל: לא.

דן הראל: למרות ידיעות שנכתבו בעיתון מסוים, לא הופסק התדלוק.

דן הראל: לצערי הרב חלק מהתקשורת חלק מהזמן מתמקדת בהבלטת התקלות, הרבה פעמים הם כלב השמירה של הדמוקרטיה, הפעולה היא מאד חשובה, אבל כאן אני חושב שהיה overdoing.

דן הראל: מה שהיה לנו זה שבלילה שבין ערב יום העצמאות והעצמאות היו שני מטוסים שהדגימה שלהם היתה לא תקינה.

דן הראל: ואז לקחו דגימה חוזרת, הוקפץ מנהל נתב"ג ב- 4 וחצי בבוקר, הוא דאג גם להעיר אותי, כולנו הגענו לשדה, מנכ"לי חברות הדלק הגיעו, רט"א הגיעו לשדה - כולנו בילינו את יום העצמאות בשדה כדי לוודא שהדבר הזה ייצא לדרך.

דן הראל: לדעתי, לא היה דלק - -והדבר הזה יצא לדרך.

דן הראל: לכן, בשורה תחתונה, אני רוצה להגיד את הדבר הבא- זה הסיכום מבחינתי.

דן הראל: באמת באמת הביטול של הטיסות – לא היה ביטול, היה עיכוב, כי ברגע שהמטוס רוקן ותודלק, היתה לנו עצירה, למעשה, של 14 שעות עד שהתארגנו עם מכליות וכל הדברים, ועד שכולם נרתמו לפעולה.

דן הראל: כל המטוסים היו מתודלקים, מוכנים ליציאה.

דן הראל: לא בהיבט של הצוותים, אני מדבר בהיבט של הדלק במטוסים.

דן הראל: שלושת הימים האחרים, ארבעת הימים האחרים – הטיסות יוצאות, ובזמן, אבל הן כולן נאלצות לעצור בדרך ולתדלק, וזה שיבוש.

דן הראל: ב-9.5 אחרי שברור לנו שהדלק שמגיע לתוך המטוס הוא דלק נקי, אנחנו עוברים לנוהל של תדלוק מלא ולמעשה אין עצירה, כל הבלאגן לכאורה, הוא מוסתר מהנוסעים, כי הם עולים למטוס, במקביל אנחנו עושים את הבדיקות, זה הרבה לוגיסטיקות פנימיות, אבל המטוסים יצאו.

דן הראל: אז גם יוצא NOTAM שיש דלק בנתב"ג, זאת אומרת - אין בעיה.

דן הראל: וב- 11.5 כל הדלק הוזרם מהצנרת, מהמכלים.

דן הראל: הדלק הוא תקין.

דן הראל: נעשו בדיקות.

דן הראל: יט"א שלח ביום שישי האחרון צוות משלו ועשה בדיקות בלתי תלויות, והבדיקות היו תקינות.

דן הראל: בקיצור, אנחנו סגורים עם דלק נקי.

דן הראל: זה מה שכונה משבר הדלק וזה היה הטיפול.

דן הראל: אני רוצה להגיד מילה על שיתוף הפעולה - זה שנתב"ג נסגר זו צרה גדולה כי יש לנו היום שדה אחד בינלאומי ותו לא.

דן הראל: מה שהיה באירוע הזה זה לדעתי דוגמה טובה לשיתוף פעולה בין חברות הדלק שיש להן אינטרסים סותרים אבל בסוף כולן שיתפו פעולה, שלחו מכליות.

דן הראל: צה"ל שהתגייס לפעולה בהרמת טלפון - -

נחמן שי: מה היינו עושים בלי צה"ל?

נחמן שי: הכל בסוף הולך לצה"ל.

דן הראל: דווקא המכליות שהוא שלח – בסוף לא היינו צריכים לתדלק אתן.

קריאות: - -

דן הראל: גם החברות, גם צה"ל, גם מעורבות שלנו, משרד התשתיות – לא היתה לנו לאורך כל הדרך בעיה לגייס עזרה של מי מהאנשים שהיו מעורבים.

דן הראל: ברור לי שנגרם נזק לחברות ולגופים השונים.

דן הראל: זה היה אירוע לא טוב, אבל לדעתי הוא טופל בצורה טובה.

דן הראל: אבל באמת נדע אחרי ששתי הוועדות יגמרו את העבודה שלהן, גם הוועדה של משרד התשתיות – שתגיד לנו מה היה עם הדלק באמת, בסוף.

דן הראל: לי יש את דעתי הפרטית, אבל זה לא מוסמך, אז אני מחכה לוועדה של משרד התחבורה.

דן הראל: גם אנחנו, שאנחנו מתכוננים להכין נוהל שיאפשר לנו להתמודד עם משבר מהסוג הזה או כל משבר אחר – יכול להיות פיצוץ במכלי הדלק.

דן הראל: נדע להתמודד יותר מהר ויותר טוב ולמזער השפעה על תנועת הנוסעים ועל חברות התעופה, כי בסך הכל העניין שלנו הוא לגמור את האירוע הזה הכי מהר שאפשר.

כרמל שאמה-הכהן: מתי בפעם האחרונה קרה בעולם ששדה תעופה הושבת בנסיבות כאלה?

דן הראל: אז אני ביקשתי לדעת את זה בוועדה שלי, בדיוק בישיבה האחרונה שהיתה אתמול.

דן הראל: ביקשתי לדעת.

דן הראל: אנחנו לא בדיוק יודעים.

דן הראל: נכתב בכמה מקומות שב-2005 היה משבר כזה בארץ.

דן הראל: אנחנו לא מוצאים לזה עדות, אבל אני בודק את זה בוועדה.

דן הראל: בסוף בסוף צריך להבין – אין לנו שני קווים משני מקומות שמגיעים ממאגרים שונים שנכנסים לנתב"ג.

דן הראל: ברגע שהדלק שמגיע הוא בעייתי, אנחנו במצב כרגע נצטרך להתמודד כרגע באמצעות מכליות.

דן הראל: זה יכול להיות להשתנות אם יהיה לנו עוד שדה, לדוגמה, שדה משלים נתב"ג, שאנחנו מדברים אליו, אז יהיה לנו עוד שדה בינלאומי, אירוע שייקח הרבה זמן, או אם נעשה צנרת חליפית כמו למשל שאתה עושה במקומות חשובים לך – אתה מחבר שני קווי חשמל משני אזורים שונים, שאם נופל מחלק – שיהיה לך, אירוע מאד כבד, יקר, שייקח גם הרבה זמן, או שאתה מתמודד עם נהלים, מייצר כוננויות, מייצר פתרונות.

דן הראל: ברור שדלק הוא כמו חמצן לאדם שמחובר למכונה.

דן הראל: חייבים לטפל בזה וזה טופל גם כאירוע חרום, אף אחד לא הזניח את זה לשניה.

דן הראל: כולם הבינו שזה בעייתי ורצו לטפל בעניין.

כרמל שאמה-הכהן: תודה לך על הסקירה.

קובי מור: בהמשך לשאלתך לעניין השבתת נתב"ג, אז צריך לשים את הדברים בצורה מסודרת – נתב"ג לא הושבת ולו לדקה בלבד.

קובי מור: הפסקנו תדלוק של טיסות, אבל השדה עבד ועבד כל הזמן - -

כרמל שאמה-הכהן: הדיוטי פרי.

נחמן שי: אבל שדה התעופה זה לא מרכז קניות.

כרמל שאמה-הכהן: מנכ"ל משרד התחבורה אומר שלפחות מספר שעות לא היו המראות ולא היו - -

קובי מור: אני סומך את שתי ידיי על מה שאמר מנכ"ל משרד התחבורה.

קובי מור: אני מודה לו, הוא ליווה את התהליך והיה אתנו, ובאמת הגיבוי שקיבלנו ממשרד התחבורה היא יוצא מן הכלל.

קובי מור: לעניין הסמנטיקה, וזה חשוב, השדה לא הושבת ולו לדקה.

קובי מור: היו נחיתות כל הזמן, היו המראות.

קובי מור: הפסקנו לתדלק מטוסים.

כרמל שאמה-הכהן: הפסקנו לתדלק מטוסים – זה באמת סמנטיקה.

קובי מור: היו מטוסים, היו נחיתות כל הזמן.

קובי מור: לחלק מהמטוסים היה מספיק דלק כדי לצאת, הרי שברגע שקיבלנו את ההחלטה מייד הוצאנו NOTAM, ההודעה האווירית המפורסמת – בואו עם מספיק דלק כדי לצאת ללרנקה.

קובי מור: אז הרי לא ידענו מה מהות הזיהום.

קובי מור: נכון, גם היום אני עדיין לא יודע איפה היה הזיהום.

קובי מור: אני יכול להניח בסבירות גבוהה שזה לא היה בנתב"ג, כי הפילטר בכניסה למכלים בנתב"ג לא היה נקי.

קובי מור: אז אני בסבירות גבוהה מניח שהזיהום לא היה בנתב"ג, אבל זו המשימה של מנהל הדלק ולכן אני לא רוצה להתייחס איפה – זה אנחנו נדע בוודאי יותר טוב.

קובי מור: הערה שניה – תפקידה של רשות שדות התעופה והמחויבות שלה זה לספק שירות טוב ובטוח לנוסעים.

קובי מור: אני חושב שיהיה נכון לבחון את השתלשלות קבלת ההחלטות או התנהלות הרשות, משרד התחבורה, בשלוש נקודות זמן.

קובי מור: נקודה ראשונה, ההחלטה על הפסקת התדלוק.

קובי מור: הנקודה השניה – ניהול המשבר, או ההתנהלות תוך כדי המשבר, ונקודה שלישית – ההחלטה לחזור לתדלוק מלא.

קובי מור: אני, בגילוי לב, רוצה להגיד לכם שההחלטה הראשונה להפסיק את התדלוק לא היתה החלטה קשה.

קובי מור: היא היתה עם כל המודעות למה שזה יכול לגרום ולאי נוחות ולנזקים, זה היה ברור.

קובי מור: אבל ברגע שהמעבדה, המוסמכת, אומרת שיש חשש או שמדובר בפיקוח נפש, ההחלטה היתה מאד ברורה.

קובי מור: אני חושב שסיכונים מהסוג הזה, לפחות במשמרת שלי – אני לא אקח.

קובי מור: פה לא היה ספק, לא היה ספק כי היה איזה ספק.

קובי מור: אני חושב שהנהלת נתב"ג ניהלה את המשבר בצורה טובה.

קובי מור: זה ייבדק על ידי ועדה של משרד התחבורה ואני לא רוצה לדבר על זה יותר מדי.

קובי מור: הפתיחה נעשתה אחרי שקיבלנו מהד"ר בן אשר, בכתב, אמירה מאד חד משמעית שאמרה שהדלק עומד בתקנים הבינלאומיים, תקין, ואז באמת המלצנו לשר והשר קיבל את ההחלטה לחזור לתדלק דרך הדיספנסרים, דרך אותו רכב שמצד אחד מתחבר לפיט ברחבה, ומצד שני לפתח הדלק במטוס.

קובי מור: בשלב הזה אני חושב שאלה הדברים שרציתי, לצורך השלמה של הדברים, לומר.

כרמל שאמה-הכהן: אם כבר דיברת הייתי רוצה לשאול אותך שאלה - לעבור מהמטוסים לאנשים – ברגע שהוחלט על הקפאת התדלוק, נתקעים אנשים בשדה התעופה.

כרמל שאמה-הכהן: מה הרשות והנהלת נתב"ג, וכיצד תפקדה ביידוע האנשים, בתחזוקת האנשים – לחלק אולי לא היה לאן לחזור לישון, חלק אולי היו צריכים שיחת טלפון, אולי מזון קל – כל הדברים האלה שלפעמים קורים בעיכובים של טיסות.

כרמל שאמה-הכהן: איך המערך השירותי שלכם כלפי האורחים בנתב"ג תפקד?

קובי מור: האירוע, מבחינתנו, כיפ שאמר מנכ"ל משרד התחבורה, הסתיים ביום רביעי.

קובי מור: מבחינת יאט"א האירוע הסתיים ביום שישי.

קובי מור: אנחנו נעשה תחקירים מאד מפורטים.

קובי מור: כבר קבענו זמן לתחקירים אצלנו, מול חברות התעופה – מנהל נתב"ג זימן אותם בתחילת המשבר לפגישה, אני יודע שהחברות דאגו להגיש כיבוד, להגיש ארוחות - -

נחמן שי: מי מפצה אותן על זה?

נחמן שי: מי מפצה אותן על ההוצאות הגבוהות מאד שנגרמו להן כתוצאה מזה שהם עיכבו נוסעים על הקרקע?

קובי מור: שאלת הפיצוי לדעתי תיבחן אחרי שנדע איפה היתה התקבלה.

קובי מור: זאת אומרת –עורכי דין - -

נחמן שי: בכל מקרה - לא אצלן.

נחמן שי: מבחינת הנוסעים - -

קובי מור: לא אמרתי שהיא היתה אצלן.

קובי מור: אבל אני אומר שכשמנהל הדלק יגיד איפה היתה התקלה ניתן יהיה לשקול את סוגיית הפיצוי.

נחמן שי: הם ייתבעו עכשיו.

נחמן שי: גם הם ייתבעו.

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, היה מענה מלא, כפי שאתה יודע, לכל הנוסעים - -

קובי מור: אנחנו נתחקר את זה, בצורה מסודרת.

קובי מור: כן, אני יודע שחברות התעופה עשו כמיטב יכולתן כדי לדאוג לנוסעים שלהן.

קובי מור: אנחנו נתחקר את הנקודה הזו בצורה מסודרת ונפיק את הלקחים.

כרמל שאמה-הכהן: זו בדיקה שונה מהבדיקה שדיברתם עליה – בדיקה פנימית שלכם - -

עמי אתגר: גם סוכני נסיעות - - טיפלו בתיירים, וההוצאות שלהם, לקחו אותם לבתי מלון -

שמואל גוטשל: בוקר טוב.

שמואל גוטשל: אני מנכ"ל "נכסי תעופה", החברה שמאחסנת את הדלק למטוסים ומזרימה את הדלק לרחבות החניה של המטוסים בשדה התעופה, ו "נכסי תעופה", כפי שהסביר המנכ"ל, היה חוליה בצנרת של תשתית לאומית, כאשר את הדלק אנחנו מקבלים בצינור מיועד של תש"ן.

שמואל גוטשל: "נכסי תעופה" עורכת בדיקות לדלק על פי תקנים ישראלים ובין לאומיים.

שמואל גוטשל: מרגע שהסתמנה תופעה חריגה של סתימת מסננים, וידאנו שהדלק שנכנס למטוסים תקין.

שמואל גוטשל: בנוסף ביצענו בדיקות מוגברות במספר מעבדות.

שמואל גוטשל: בכולם הדלק נמצא תקין.

שמואל גוטשל: ביום חמישי, ה-5 למאי לפני הצהריים קיבלתי טלפון ממנהלת מעבדת המכון לאנרגיה וסביבה שהודיעה לי כי קיים חשש שחומר שהרכבו לא זוהה ואשר נמצא במסננים, עלול להסתנן למכלי התדלוק של המטוסים וכי קיים חשש לפיקוח נפש.

שמואל גוטשל: כמנכ"ל "נכסי תעופה" ואני יכול להגיד גם – מניסיוני כמפקד טייסות בחיל האוויר, במקום שיש ספק אז אין ספק, וברור שבטיחות היא מעל לכל, ולכן מייד הודעתי לרשות שדות התעופה כי ראוי לעצור טיסות.

שמואל גוטשל: מרגע זה פעלנו בשדה התעופה על מנת לתת פתרונות כמו תדלוק בעזרת מכליות כביש, שיאפשרו למטוסים להמריא.

שמואל גוטשל: ואכן, בתוך מספר שעות מטוסים חזרו להמריא עם דלק שתודלק בארץ.

שמואל גוטשל: במקביל כינסנו את בכירי הכימאים במדינת ישראל, הצגנו בפניהם את כל בדיקות המעבדה מהמקורות השונים, ולאחר לימוד הממצאים הם אישרו שהדלק אכן תקין וכי ניתן לחזור לתדלק מטוסים.

שמואל גוטשל: ביום ראשון ה- 8 למאי, לאחר בדיקה נוספת של מעבדת המכון לאנרגיה ולסביבה שאישרה שהדלק תקין, הודעתי לרשות שדות התעופה שניתן לחדש את תדלוק הדלק למטוסים.

שמואל גוטשל: ההמשך – כמו שהוסבר פה על ידי קובי מור.

שמואל גוטשל: ביום שישי ה-13 בחודש, נערך ביקור ב "נכסי תעופה" מטעם יאט"א.

שמואל גוטשל: נציגי יאט"א בדקו את הדס"ל ואישרו את תקינותו וציינו בפני שלא ידוע להם על תופעה דומה לזו שנצפתה באירוע זה.

שמואל גוטשל: אני בסך הכל גאה לומר שפעלנו במהירות תוך שמירה על בטיחות, להחזרת השדה לפעילות שגרתית, ואני גם רוצה לציין את שיתוף הפעולה כמו שהוזכר כאן, בין כל הגורמים.

כרמל שאמה-הכהן: החברה שלך בעצם אחראית – להביא את הדלק - -

שמואל גוטשל: הובלת הדקל, בדיקת טיב הדלק והחזקת קווי הדלק - -

כרמל שאמה-הכהן: אתה לא מתדלק את הדלק ישירות, אתה מביא את הדלק עד מתחת למטוס.

קריאה: גם וגם.

שמואל גוטשל: מבחינת הובלת הדלק הדלק מובל עד ל "נכסי תעופה" מבתי הזיקוק, כמו שאמרתי, צנרת של תשתית לאומית, הוא מגיע ל "נכסי תעופה" כמקום אחסון, הדלק עצמו שייך לכל חברות הדלק, מוזרם לצנרת של רשות שדות התעופה בתוך השדה, כמו שהוסבר קודם, הוא מתודלק למטוסים על ידי שתי חברות תדלוק – "מרקורי" ו"שירותי תעופה".

שמואל גוטשל: אני גם מנכ"ל של "שירותי תעופה" שהיא חברת התדלוק השניה.

נחמן שי: אז שתי החברות באחריותך?

נחמן שי: למה צריך שתיים?

שמואל גוטשל: ברפורמה של 96 החליטו שהשולחן המשותף של חברות הדלק שהיה לפני כן מאוגד – יפורק לשיטה שאמרתי עכשיו, עם תחרות בין חברות התדלוק, ותחרות על חברות התדלוק.

שמואל גוטשל: אנחנו עברנו מכרזים, כל חברה, ויש תחרות ביניהן, וחברות הדלק מתחרות ביניהן מי ימכור את הדלק, מי ימכור שירותים, כו'ו.

כרמל שאמה-הכהן: להבנתך- באיזה שלב בשרשרת אספקת הדלק הזיהום מתחיל?

שמואל גוטשל: אני חושב שיש סבירות גבוהה שזה התחיל בשרשרת שהגיעה לנתב"ג.

שמואל גוטשל: איפה בשרשרת?

שמואל גוטשל: – אין לי מושג.

כרמל שאמה-הכהן: לא הבנתי.

כרמל שאמה-הכהן: זאת אומרת שאין לך מושג.

נחמן שי: הוא מקבל אותו מזוהם.

שמואל גוטשל: אני מקבל אותו מצינור אחד.

שמואל גוטשל: אני לא יכול להגיד שזה שהיה לפני הוא זה שזיהם.

שמואל גוטשל: אני לא יודע.

כרמל שאמה-הכהן: תש"ן מביא את זה לחברת המכלים?

שמואל גוטשל: כן.

כרמל שאמה-הכהן: אתה אחראי מחברת המכלים והלאה.

כרמל שאמה-הכהן: אתה מושך את הדלק מחוות המכלים.

שמואל גוטשל: אני חוות המכלים.

כרמל שאמה-הכהן: אתה גם חוות המכלים?

שמואל גוטשל: כן.

שמואל גוטשל: אני מאחסן את הדלק כחוות מכלים.

כרמל שאמה-הכהן: הדלק במכלים של חוות המכלים הוא עם סיבי זכוכית, או לא?

שמואל גוטשל: כן.

שמואל גוטשל: אני לא יודע אם זה סיבי זכוכית.

כרמל שאמה-הכהן: החומר שמדברים עליו.

שמואל גוטשל: כן.

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, כבר בחוות המכלים, לפני המסננים יש כבר זיהום.

שמואל גוטשל: הדלק שמגיע, כמו שנאמר פה – גם סותם את המסננים בכניסה.

כרמל שאמה-הכהן: התחנה הקודמת לחוות המכלים זה הצנרת של תש"ן?

שמואל גוטשל: הצנרת והמכלים של תש"ן בילו.

כרמל שאמה-הכהן: ובתש"ן בילו בדקו?

כרמל שאמה-הכהן: שמואל גוטשל אני לא מנכ"ל תש"ן.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו דיווחנו להם על התופעה.

כרמל שאמה-הכהן: הם באו אלינו, אנחנו הלכנו אליהם.

כרמל שאמה-הכהן: הם בודקים אותם.

כרמל שאמה-הכהן: אני מדבר על טרום האירוע.

כרמל שאמה-הכהן: יהודה חמו, מנכ"ל "מרקורי".

יהודה חמו: לא ביקשתי לדבר.

כרמל שאמה-הכהן: זו לא חובה.

כרמל שאמה-הכהן: מאחר שהוזכרתם כמה פעמים - -

יהודה חמו: אנחנו - - שירותי תעופה, מספקים את שירותי התדלוק למטוסים, בהתחברות לפיט ומצד שני למטוס.

יהודה חמו: אני חושב שאנחנו הראשונים שהתרענו, לאורך התהליך, על החשד הזה, עקב מסננים שנסתמו, כבר 10 ימים לפני - -השדה, ומשם התחיל העניין הזה להתגלגל.

חן בר יוסף: אקדים שתי מילים.

חן בר יוסף: אחת לגבי המסקנות והידיעות שמוצגות פה.

חן בר יוסף: קודם כל, ועדת הבדיקה היא באמצע עבודתה.

כרמל שאמה-הכהן: גם אצלך הצפי הוא לחודש-חודש וחצי?

חן בר יוסף: כן, ומספר הגורמים שאנחנו פונים אליהם הם כמספר הממצאים.

חן בר יוסף: נתחיל מזה.

חן בר יוסף: יש ועדות שונות, יש ממצאים שונים, הם לא אחידים, הם לא על אותה דגימה של דלק.

חן בר יוסף: נשלחו הרבה דגימות למעבדות שונות, מפילטרים שונים.

חן בר יוסף: אנחנו כמובן צריכים לעשות סדר בממצאים, אבל גם ממצאים שבגינם, לפחות לכאורה בגינם הופסקו התדלוקים זה לא הממצאים שאחר כך מעבדות אחרות מוצאות - - -

נחמן שי: מה, אתה רוצה להגיד שאפשר היה להמשיך לטוס עם הדלק - -

חן בר יוסף: לא.

חן בר יוסף: אני רוצה להגיד שכרגע, אמירות ברורות על מה מקור הסתימה של הפילטרים – אנחנו רחוקים מהם.

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, כל האמירות ששמענו פה בסבירות גבוהה, מבחינתכם אין להם בסיס.

חן בר יוסף: לצערנו אין לנו עדיין סבירות גבוהה, זה אחד.

חן בר יוסף: מצד שני, דבר שחזר ועלה פה, וזה אכן ממצא שהכי מקשה עלינו, בדיקות הדלק, מראות שהדלק תקין, והפילטרים נסתמים.

חן בר יוסף: מבחינתנו זה "נבל ברשות התורה".

חן בר יוסף: יש לנו פה דלק תקין, ומסננים נסתמים.

חן בר יוסף: אנחנו מנסים למצוא, בין זה לזה איפה - -

לאה ורון: עדיין המסננים נסתמים?

חן בר יוסף: מבחינתנו עדיין, כרגע, הנושא בעבודה.

לאה ורון: לא השבת לשאלתי – עדיין המסננים נסתמים?

דן הראל: אנחנו נענה – זה לא נסתם.

דן הראל: אחרי שכל הדלק יצא מהמערכת, המסננים כרגע, לפי מיטב ידיעתנו, לא נסתמים.

דן הראל: אני חושב שחן אומר, שכשהדלק תקין - -

כרמל שאמה-הכהן: על זה אין מחלוקת - -

דן הראל: זה מה שמטריד את כולם

כרמל שאמה-הכהן: אבל אני אומר – אנחנו היום במצב שהמסננים מוחלפים בקצב כמו לפני שנה וחצי שנה?

דן הראל: לא נסתמים בקצב הזה.

חן בר יוסף: הקצב הוא פעם בחצי שנה, או יותר מזה - -

כרמל שאמה-הכהן: הצטברות של הממצאים על המסננים חזרה לרמה הנורמלית של לפני האירוע?

שמואל גוטשל: כן.

כרמל שאמה-הכהן: וזה נבדק על ידכם.

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, כרגע, חוץ מהטיפול בעניין – אם לא היה קורה, לא היה היום סיבה לחשוד שמשהו לא בסדר.

שמואל גוטשל: היום – לא.

חן בר יוסף: אז זה ברמת האמצעים.

חן בר יוסף: ברמת האירוע דן הראל פירט באופן אינטנסיבי.

חן בר יוסף: אנחנו מודעים לאירוע פעם ראשונה - אנחנו לא יושבים ברשות שדות התעופה אבל הדיווח הראשון שמקבל משרד התשתיות הוא ב- 5 במאי, בשעה 2, יום האירוע.

חן בר יוסף: איין לנו שום התראה מקדימה, שום ידיעה מאף גורם על זה שמתחילים להסתם מסננים.

נחמן שי: אתם אמורים לקבל?

נחמן שי: אם יש נוהל מסוים שצריך ליידע – אז צריך ליידע.

נחמן שי: אם אתם לא בלופ, אתם לא בלופ.

חן בר יוסף: אנחנו מצד אחד לא בלופ, מצד שני אני חייב להגיד שכל בעל רכב שנתקע לו הרכב, הטלפון השני הוא עושה, אחרי המוסכניק שלו זה למנהל הדלק.

חן בר יוסף: יש לנו עשרות פניות, אם נתקע רכב.

נחמן שי: באמת?

נחמן שי: אנשים פרטיים פונים אליכם עם בעיות של דלק?

חן בר יוסף: בלי סוף.

חן בר יוסף: גם אנחנו נחשוב איזה נהלים ואיך צריך להיות סדר הדיווח.

חן בר יוסף: הוועדה בראשותי קיבלה מינוי לא רק לנסות לזהות את מקור הבעיה אלא גם לנסות להמליץ על נהלים נוספים אם צריך, גם לאורך כל השרשרת.

חן בר יוסף: מבחינת סדר הפעולות שלנו החל מה-5 למאי זה לנסות ולאתר דלק ממקור אחר שאינו מהמכל שסיפק לנתב"ג עד אותו רגע.

חן בר יוסף: הדלק הזה נמצא בשני אתרים שמהם סופק דלק שלמיטב ידיעתנו עומד בכל הבדיקות, למרות שכמו שאמרנו, גם הדלק שסופק מנתב"ג עמד בכל הבדיקות, ומאותו רגע בעצם, למעשה, מבוצעים שני תהליכים.

חן בר יוסף: התהליך הראשון זה תהליך התדלוק באמצעות מכליות הכביש, כפי שהוזכר.

חן בר יוסף: התהליך השני זה בעצם להחליף בתוך אחד המכלים בחוות המכלים שבכניסה לנתב"ג - את אחד המכלים מרוקנים כולו באמצעות חברות בת של "פז", מרוקנים את כל המכל לכיוון בית הזיקוק, ולהזרים לתוכו דלק מאותו מקור אחר כדי שנתחיל לעבוד על דלק שאנחנו סומכים ידינו עליו.

חן בר יוסף: זאת עוד פעולה שמבוצעת, במהלך אותו הלילה.

חן בר יוסף: זו היתה הסנונית הראשונה עד לבדיקות מאוחרות יותר שאמרו שגם הדלק החשוד כמזוהם, בסופו של דבר – למטוס, מעולם לא הגיע.

חן בר יוסף: כלומר, דלק שחשוד כמזוהם, זו הבדיקה שערכה יוספה בן אשר, באותו מוצ"ש בלילה, ולמחרת ביום ראשון, התקבל שגם הוא מגיע למטוס נקי, אבל רצינו שיהיה עוד מקור של דלק, כי לא ידענו מה קורה עם שאר הדלק בנתב"ג.

חן בר יוסף: אלה הפעולות.

חן בר יוסף: מבחינתנו הבדיקה עדיין בעיצומה, ויש לנו ממצאים שונים.

חן בר יוסף: אנחנו מקווים שאכן, בלוחות הזמנים שנתנו לנו, נצליח לעמוד על - -

כרמל שאמה-הכהן: הדלק בשער תחנות הדלק בארץ – הכל כשורה היה?

חן בר יוסף: הזכיר דן הראל את נושא העיתונאים.

חן בר יוסף: מישהו החליט לקשור דברים שאינם קשורים זה בזה, כולל אירוע - -

קריאות: - -

גדי טפר: בשער שדות התעופה הוא לא היה בסדר.

לאה ורון: לא היתה התייחסות גם לשדות הפנים ארציים.

גדי טפר: אנחנו עמדנו שלושה ימים.

גדי טפר: באילת עמדו שלו/שה ימים מטוסים עד שרוקנו אותם ועד שתדלקו אותם.

חן בר יוסף: המושג לא היה בסדר, ואני חושב שהוא מושג שאול.

חן בר יוסף: ליתר ביטחון - - שנקט בהם בצדק משדר התחבורה.

חן בר יוסף: החליטו להפסיק את כל התדלוקים או את כל הטיסות שתודלקו בדלק שלא זוהה מה מקור הבעיה שלו.

חן בר יוסף: לאור העובדה שנמצא שדלק שנכנס למטוסים שעובר את הסימונים הוא אכן דלק שאפשר לטוס עליו, חודשו התדלוקים גם בשדות האחרים.

חן בר יוסף: שוב – זו פעולה של רשות שדות התעופה שאחראית גם על שדות התעופה הפנים ארציים.

חן בר יוסף: הם בטוח ירחיבו יותר.

חן בר יוסף: אנחנו אכן דאגנו לזה שדלק ממקורות אחרים יוכל להגיע לכל המקומות האלה באמצעות חברות ההובלה, חברת "פז".

נחמן שי: אתה אומר שלא היו בעיות דלק בשום מקום אחר, חוץ ממה שאמר כרגע מר טפר – זו גם נקודה ראויה לבדיקה, אבל אתה אומר שבדלק במכוניות לא היתה שום בעיה.

חן בר יוסף: לא היתה שום בעיה.

חן בר יוסף: דווח לנו ששבועיים קודם נמצאו מסננים סתומים באחת מחברות ההובלה.

חן בר יוסף: אנחנו עד היום לא קיבלנו את הממצא הזה.

נחמן שי: לא ידעתם ששבועיים קודם היתה אתו רק הבעיה.

חן בר יוסף: גם עד היום לא קיבלנו בדיקת מעבדה שמראה את זה.

חן בר יוסף: דלק בתחנות נדגם כמעט כל יום, לאורך כל השנה על ידי חברות ועל ידי פקחים שלנו.

חן בר יוסף: לנו לא היו ממצאים, לא במהלך חודש אפריל, גם לא במהלך מאי שמראים על איזה שהם מקרים חריגים של דלק לא תקין.

חן בר יוסף: נזכיר שוב - אפילו הדס"ל, לצערנו, לא זוהה כדס"ל לא תקין, למרות שהוא סתם מסננים.

דרור בהט: אין ספק שאנחנו בוועדת הכלכלה אבל אנחנו בעצם מדברים והדיון הוא בעצם על דיני נפשות, כאשר אני חושב שאין צורך להכביר מילים שהשירות, עם כל המאמצים שעשינו, ועשינו רבים כאלה, השרות לחלק מנוסעי ישראייר גם בתעופה הבינלאומית וגם בתעופה הפנים ארצית, שלא קיבלה פה התייחסות לחלוטין, למרות ששם היתה גם פגיעה קשה - השירות הזה נפגע, וברור שלצעד הפגיעה בנוסעים, אם זה טיסות שבוטלו, אם זה נוסעים שבעצם ביטלו חופשות שלהם - -

כרמל שאמה-הכהן: כמה טיסות אתם ביטלתם?

דרור בהט: אנחנו ביטלנו עשרות טיסות – פנים ארצי ובינלאומי.

לאה ורון: יש מספר מדויק?

דרור בהט: אנחנו נעביר מספרים מדויקים, כשנבין מה קרה, ותכף אתייחס לזה, גם אנחנו נעביר מספרים.

דרור בהט: ישראייר עצמה, כמו רוב חברות התעופה האחרות, ספגה נזקים כלכליים כבדים.

כרמל שאמה-הכהן: מה זה נזקים כלכליים כבדים?

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, החזרתם כסף לאנשים?

כרמל שאמה-הכהן: איך זה עובד?

דרור בהט: אני אסביר איפה הנזקים האלה באים לידי ביטוי.

נחמן שי: מנסים להעריך - -

דרור בהט: אני לא רוצה להיכנס למספרים פה.

נחמן שי: למה?

דרור בהט: כי לדברים האלה יהיה עוד המשך, כמובן.

דרור בהט: יש טיסות שבוטלו, זה דבר אחד, כמובן – אובדן הכנסה ואובדן רווחיות.

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, אנשים לא איבדו את כרטיס הטיסה.

דרור בהט: אנחנו אפשרנו, בטיסות שעיכבנו הרבה זמן , לנוסעים לבטל את הטיסה מבלי לשלם דמי ביטול.

דרור בהט: את זה, כמובן, אנחנו ספגנו.

דרור בהט: אנחנו נתנו, למשל, את האפשרות לנוסעים – העמדנו אוטובוסים בתעופה הפנים ארצית כדי להגיע לאילת ולצאת ממנה.

דרור בהט: בחלק מהמקומות נתנו בתי מלון.

דרור בהט: בברלין, למשל, כיבדנו את האורחים בשדה התעופה, בנתב"ג.

דרור בהט: לדברים האלה, מן הסתם, יש משמעות.

דרור בהט: כמובן – הוצאת שיחות, חיפוש נוסעים, מוקד שעובד 24 שעות כולל סוף שבוע – אלה נזקים כמובן כבדים.

לאה ורון: אתה לא יכול להציג לוועדה נתונים מספריים?

דרור בהט: אני חושב קודם כל הנכון הוא שהוועדה תקבל בפועל מה קרה ונבין כולנו מה קרה.

דרור בהט: אחרי שנבין מה קרה, כמובן, ישראייר תציג בדיוק מבחינה מספרית וכלכלית את הנתונים.

כרמל שאמה-הכהן: לגישתך כל מה שהוצג פה עד עכשיו זה לא מה ש - -

דרור בהט: אני חושב שיש פה שתי שאלות מרכזיות.

דרור בהט: האחת – מה באמת קרה.

דרור בהט: זאת אומרת, הוצגו הדברים, אבל לחלק מהשאלות לפחות עדיין אין הסבר.

דרור בהט: זאת אומרת, האם אכן אנחנו בטוחים שלא היה זיהום בדלק במטוסים.

דרור בהט: אם אכן כך הדבר, האם אכן היה את הצורך להשבית את הטיסות, לעכב את הטיסות?

דרור בהט: ואם כן האם היה צריך להיות פרק זמן כל כך ארוך?

דרור בהט: זו שאלה אחת.

דרור בהט: שאלה שניה – אם אכן היה זיהום, איך הוא נוצר.

דרור בהט: גם על זה אין תשובה.

דרור בהט: זאת אומרת, כאשר אנחנו מכירים את השתלשלות האירועים ואנחנו לא יודעים לתת תשובות מה אכן קרה, מה גרם לדברים, ואיפה הם נגרמו.

דרור בהט: הדבר השלישי – איך אנחנו דואגים שהדבר הזה לא יקרה שוב.

דרור בהט: אני חושב שברור שיש גם היבטים מעבר להיבטים כלכליים היבטים הרבה יותר רחבים – לאומיים, ביטחוניים – יש אנשים שמבינים בזה יותר ממני.

דרור בהט: הציפיה שלנו היא שהוועדה תקבל תשובות מהר ככל שניתן, לשאלות שהעליתי פה.

דרור בהט: כמובן שאחרי כן, אנחנו נשמח להעביר כל נתון שהוא.

דרור בהט: תודה.

נסים מלכי: אני סמנכ"ל הכספים של "אל על".

נסים מלכי: אני אתחיל קצת בצד המספרי, לתאר קצת את האווירה של מה שקרה פה.

נסים מלכי: מדובר על משאיות, על דלק.

נסים מלכי: מדובר על דברים שהם כבר זהים.

נסים מלכי: בואו לא נשכח – מדובר על למעלה מ- 12,000 נוסעים שמעורבים בדבר הזה – בין אם טיסות שבוטלו ביציאה, בכניסה, טיסות – וזה לא היה טיול לבקר את לרנקה, אף אחד לא רוצה לנחות בלרנקה כדי לאכול שם חומוס.

נסים מלכי: אלה אנשים שנוסעים לניתוחים, שמחות, לוויות.

נסים מלכי: הנזקים הם כבדים ורבים.

נסים מלכי: רק להמחיש על מה מדובר – אנחנו סיפקנו בתי מלון לכל מי שנתקע בחוץ לארץ.

נסים מלכי: כמובן – הסעדה ופיצוי לנוסעים.

נסים מלכי: שילמנו להסדרים ראשונים לכל נוסע ונוסע.

נסים מלכי: העברה לחברה זרה.

נסים מלכי: נוסע – אם לא הספיק להגיע לטיסת ההמשך שלו והיה צריך להגיע במועד מסוים בשעה מסוימת, אז במקום שיש לנו הסדר עם אותה חברה להטיס אותו ב-20 או 300 דולר, שילמנו אלף דולר על כרטיס הטיסה, יותר ממה שהוא שילם לנו בכלל על כל הסבב שלו, וזה על מנת שנבטיח את השירות.

נסים מלכי: כמובן שלא לדבר על מזון שאבד, שלא לדבר על זה שצוותים נשרפו – השתמשו במילה הזו, הפסדי מטען – אנחנו מדברים על אגרות.

נסים מלכי: הנחיתות בלרנקה ועמאן – המחירים ששילמנו שם על הדלקים שונים לחלוטין מהמחירים שאנחנו משלמים באותו מקום שיש לנו הסכמים אתם, בצורה מובהקת בהשוואה למחיר האלטרנטיבי.

נסים מלכי: שלא לדבר על עלויות הנחיתה, ההמראה והמעבר האווירי, שלא לדבר על תביעות.

נסים מלכי: ישנה כבר תביעה ייצוגית אחת, ועוד תבואנה כהנה.

נסים מלכי: לכן – מדובר על נזקים כבדים מאד.

נסים מלכי: נזקים שחברות התעופה, על לא עוול בכפן, נכפה עליהן.

נסים מלכי: אנחנו מסתכלים על אלה שיש לנו מולם את ההסכמים ואומרים: חברים, אנחנו קנינו מוצר, והמוצר הזה היה צריך להיות תקין.

נסים מלכי: אני ער לגמרי לכל עניין שיתוף הפעולה והעבודה היוצאת מן הכלל וכל זה, אבל לא זו הסוגיה.

נסים מלכי: הסוגיה היא כלכלית והיא עלולה להגיע בחברה קטנה להיקפים של משבר רציני.

נסים מלכי: ויש כאן שאלות מהותיות שאנחנו בעצם שואלים.

נסים מלכי: אנחנו רוצים לדעת מי האחראי לכל התהליך הזה.

נסים מלכי: אנחנו חייבים לדעת בעצם כלפי מי האצבע תועבר משום שאנחנו רוצים, את הנזקים שנגרמו לנו, רוצים לפחות לקבל פיצוי על מה שקרה.

כרמל שאמה-הכהן: תודה.

גדי טפר: בעיניים של ארקיע, אנחנו היינו הראשונים במשבר, בטיסה ראשונה שקיבלה את המשבר הזה.

גדי טפר: באותו יום, אם אתם זוכרים, היו היציאות הגדולות לפיינל פור של הרבה מאד נוסעים.

גדי טפר: הרבה נוסעים והרבה לחץ הופעל לבצע את הטיסות.

גדי טפר: אנחנו ביצענו בכל דרך את הטיסות האלה בעזרת רש"ת ונכון, היה פה מאמץ משותף של רש"ת ושל כל הגורמים, גם אנשי "פז" ו "מרקורי" כדי לנסות ולהוציא את הטיסות ואת המהלכים האלה.

גדי טפר: הנזקים באמת גדולים.

גדי טפר: הנזקים הישירים, בלי לדבר על תביעות של נוסעים ויהיו כאלה – הלנו לא מעט נוסעים בחו"ל, דחינו טיסות, לא ביטלנו טיסות בינלאומיות, ביטלנו טיסות פנים ארציות.

גדי טפר: עלויות הטיסה היו יותר יקרות ממספר תחומים.

גדי טפר: ברגע שנחתנו בלרנקה עלה לנו הדלק הרבה יותר יקר, אורך הטיסה הוא יותר ארוך וניצלנו יותר דלק ושירותים לאורך הטיסה.

גדי טפר: ביטחון – היה צריך להיות ביטחון בלרנקה, landing fees ואגרות תעופה נוספות.

גדי טפר: כיבדנו את הנוסעים.

גדי טפר: בשלב מסוים היה צוואר בקבוק בנתב"ג של נוסעים שהיה צריך לדאוג להם, ודאגו לנוסעים – והנהלת נתב"ג עזרה לנו בזה, ותודה על כך, אבל היה צוואר בקבוק של אלפי נוסעים שחיכו לטיסות ונשארו שם 12, 14 ויותר שעות.

גדי טפר: בשלב האחרון, אחרי ששר התחבורה אישר לחזור לפעילות תוך כדי דגימות דלק, היו פעמיים או שלוש או יותר מקרים שהיו טיסות שכבר עמדו על המסלול וחזרו חזרה כי שכחו לקחת דגימות.

גדי טפר: הדבר הזה עיכב נוסעים וגרם למעשה לנוסעים 24 שעות עיכוב כתוצאה משריפת צוות בפריז.

גדי טפר: אלה נזקים מאד גבוהים ומאד גדולים שעלו לנו.

גדי טפר: למעשה, הלנו 260 נוסעים בפריז.

גדי טפר: אני מניח שלחברות אחרות גם היו מקרים כאלה.

גדי טפר: באילת לא היה דיספנסר שירוקן דלק.

גדי טפר: לכן, במשך שלושה ימים, מטוסים שנחתו באילת לפני האירוע לא יכלו להמריא מאילת ואנחנו ביטלנו טיסות במטוסים האלה.

גדי טפר: מטוסים שהיו אמורים להמריא משדה דב ביום הראשון לא קיבלו יותר מיום או יותר ממספר שעות מענה.

גדי טפר: לכן, טיסות פנים ארציות בוטלו, ועוד פעם – זה יום חמישי, זה טיסות קצרות, ואוטובוסים גם היו חסרים.

גדי טפר: אנחנו מטיסים קרוב ל-2,000 או 3,00 נוסעים.

גדי טפר: לחלק את זה ל-50 איש באוטובוס – זה כמויות אדירות.

גדי טפר: לא היו אוטובוסים בכמות כזו בארץ ולכן בוטלו טיסות ולא היה דרך לשנע נוסעים לאילת וממנה.

יעקב סופרין: התייחסו לשרשרת האספקה -תש"ן מפעילה את מתקן בילו ואת מערכת הצנרת הארצית.

יעקב סופרין: הדס"ל שיוצא ממתקן בילו עבר את כל בדיקות התקן הנדרשות, אושר לאספקה, הן על ידי המעבדות והן על ידי "נכסי תעופה".

יעקב סופרין: כמובן שהוא עובר סינון, גם בכניסה וגם ביציאה - -

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, בוודאות הוא יצא מכם נקי.

יעקב סופרין: נקי לחלוטין.

יעקב סופרין: לא רק זה, אני יכול לציין שסיבי הזכוכית שנמצאו הם בוודאות לא מאתנו כי המסננים שלנו לא מכילים סיבי זכוכית.

נחמן שי: טוב, את זה חוקרים .

יעקב סופרין: נכון, הבדיקה עדיין בעיצומה, אנחנו מבוקרים באופן תדיר על ידי מנהל הדלק מבחינת נהלי התפעול שלנו, שהם נהלים קפדניים, כמקובל בתקני התעופה.

יעקב סופרין: הדס"ל יצא תקין לחלוטין ונקי לחלוטין.

כרמל שאמה-הכהן: אתם בודקים את הבדיקה שלכם במכלים שלכם?

יעקב סופרין: הדס"ל מגיע ממסוף בילו מכמה מקורות, ממקורות הייצור.

יעקב סופרין: במסוף הוא עובר את כל תהליכי הקבלה – שיקוע, דגימה, הדגימות נבדקות במעבדות הבלתי תלויות הקיימות, אחרי קבלת האישור של המעבדה מועברת הבדיקה ל"נכסי תעופה", ואחרי שמקבלים את אישורם, הדלק מאושר לניפוק.

כרמל שאמה-הכהן: והצרכן שלכם זה חוות המכלים.

יעקב סופרין: אמת.

כרמל שאמה-הכהן: אתם בודקים את הדלק פעם נוספת רגע לפני שהוא נכנס לחוות המכלים?

יעקב סופרין: לחוות המכלים יש את המערכות שלהם.

יעקב סופרין: זה כבר באחריותם, שם.

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, הקטע של האספקה בין המכלים שלכם למכלים של חברת המכלים – שם לא נערכה בדיקה.

יעקב סופרין: זו צנרת חד מוצרית, מכילה תמיד דס"ל, מזרימה מדי יום, לא צריכה להיות פה בעיה.

אבי פרידמן: אני מופיע פה כיושב ראש פאנל חברות התעופה הזרות.

אבי פרידמן: נאמרו פה הרבה דברים נכונים והרבה דברים לא מדויקים, ואני לא רוצה להיכנס לדקויות אבל חשוב לי מאד, הן כישראלי, שנדבר בקול אחד.

אבי פרידמן: מה שנעשה בתקופה הזו – דיברו כל מיני גורמים ונאמרו כל מיני דברים סותרים.

אבי פרידמן: אנחנו נראים לא טוב בעולם.

נחמן שי: מה חדש?

אבי פרידמן: לא חדש, אבל כשאתה מדבר בחיי אדם, בנושא תעופה, זה קצת מסוכן וזה גם לא נעים.

אבי פרידמן: אני מאד הייתי מבקש, שלפחות מהוועדה הזו תצא קריאה אחת, שיהיה קול אחד שמדבר כשאירוע כזה קורה.

אבי פרידמן: שהקול זה יהיה מאד אמין ושלא תיזרק האחריות מאחד לשני בעניין, כפי שקורה עכשיו.

אבי פרידמן: זה לא סימפטי, זה לא נעים וזה לא צריך לקרות.

אבי פרידמן: אנחנו נראים מאד לא טוב.

אבי פרידמן: זה לא סוד שמספר חברות תעופה בעולם שקלו ורצו להפסיק את הטיסות לישראל בתקופה הזו.

אבי פרידמן: גם היו חברות תעופה שהגיעו לפה עם דלק שהם הביאו מחו"ל ולא לקחו אותו פה.

אבי פרידמן: והיו חברות תעופה שלקחו דלק בארץ, והגיעו עד לרנקה וזה לא היה נעים.

אבי פרידמן: לא לנוסעים – נאמר שהטיסות יצאו בזמן, זה נכון, אבל הן לא הגיעו בזמן.

אבי פרידמן: וכשטיסות לא מגיעות בזמן נגרמת שרשרת של הטרדות ואי נעימויות לנוסעים, והנזקים הם גדולים.

אבי פרידמן: דבר נוסף, ישנו בעולם ארגון – יש לנו בכלל רשימה של המלצות של מספר סעיפים שאני לא אעלה אותם פה, אבל אני חושב שאני אעביר אותם לרשות שדות התעופה ולמשרד התחבורה, ואלו כל מיני פעולות או החלטות שצריך לקבל עליהן החלטה לגבי העתיד.

אבי פרידמן: יש, למשל, ביאט"א, שהוא ארגון התעופה הבינלאומי, חברה שקוראים לה – IFQP – IATA FUEL QUALITY.

אבי פרידמן: יש שם מומחים בינלאומיים שיש להם ידע שהצטבר בכל העולם ואנחנו לא מקושרים אליהם.

אבי פרידמן: אחד הדברים הוא שאנחנו צריכים להיות מקושרים אליהם והם צריכים להיות חלק מההחלטות כשקורה כזה דבר.

אבי פרידמן: אני אעביר את ההמלצות האלה, גם לך ולגם למנכ"ל משרד התחבורה ואני מקווה מאד שתאמצו אותן לקראת העתיד.

אבי פרידמן: דבר נוסף שכרגע הוא ברומו של עולם בעינינו – שר התחבורה הופיע ביום שישי בלילה בטלוויזיה ואמר מפורשות שיש לפצות את הנוסעים ואת חברות התעופה.

אבי פרידמן: אני מבקש לדעת אם מה שנאמר היה סתם לצורך פופוליזם, או – איפה ההחלטה לפצות נוסעים ומי צריך לפצות אותם?

אבי פרידמן: ומי יפצה את חברות התעופה?

נחמן שי: הוא יצא מתוך הנחה שזה לא משרד התחבורה - -

אבי פרידמן: אני יוצא מתוך הנחה שזה לא משרד התחבורה, אבל ישנם פה גורמים שחייבים לקבל עליהם את האחריות משום שגם כאן אנחנו לא נראים טוב.

אבי פרידמן: אני לא מדבר על כל ההוצאות שנגרמו.

אבי פרידמן: יכול להישאל - למה חברות התעופה היו צריכות באותו יום לתת ארוחות לנוסעים ולא רש"ת.

אבי פרידמן: למשל, דוגמה.

אבי פרידמן: למה אני צריך היום לשלם לנוסעים שמתארחים ארוחות, לאסוף את הקבלות ולבוא לרש"ת ולהגיד – היו לי כאלה וכאלה הוצאות.

אבי פרידמן: וגם היו לי הוצאות אחרות.

אבי פרידמן: כל הדברים האלה לא מסודרים.

אבי פרידמן: אז אני מקווה שהוועדה הזו ברשותך, אדוני, גם תקבל החלטות מסוימות או תכוון את כל העניין – מישהו צריך לקחת אחריות על הנושא הזה.

כרמל שאמה-הכהן: אני יכול לעדכן אתכם שיש לנו בדיונים מתקדמים חוק פרטי מצוין של חבר הכנסת אחמד טיבי שעוסק בעיכוב ופיצוי - -

אבי פרידמן: הוא לא קשור במפורש לעניין הזה.

כרמל שאמה-הכהן: במסגרת החוק הזה, בדיונים שימשיכו להתקיים להשלמת החקיקה נתייחס גם לאירועים מהסוג הזה וחלוקת האחריות והטיפול בנוסעים, ועל זה דיברת.

כרמל שאמה-הכהן: כרגע דיברנו כשכוח עליון מוחרג מהחוק.

כרמל שאמה-הכהן: כרגע למדנו עוד פרק בנושא הזה, ונתייחס אליו בהחלט, ויש לנו דיון בחוק הזה ב- 24 במאי.

כרמל שאמה-הכהן: תודה לך על דבריך.

כרמל שאמה-הכהן: קובי זוסמן, מנכ"ל יאט"א, בבקשה.

קובי זוסמן: אל"ף, אני שמח שעשית את הקישור לנושא הצעת החוק משום שבדיונים שאני נמצא בהם בנושא הזה בדרך כלל עולות טענות כלפי חברות התעופה.

קובי זוסמן: כל הצעת החוק הזו בעצם נולדה מתוך זה שחברות התעופה, לפי הגדרת חברי הכנסת, הן תמיד לוקחות על עצמן אחריות לפיצוי נוסעים.

קובי זוסמן: המאפיינים של רשות התעופה הישראלית, כמו שאנחנו יודעים טוב - הם כל כך אב נורמליים שגם בדיונים של ועדת הכלכלה בנושא הפיצוי אי אפשר לבוא תמיד לחברות התעופה בטענות ומענות.

קובי זוסמן: יש פה שדה תעופה אחד, - - זיהומים בדלק, כמו שאנחנו יודעים, אין שדה אלטרנטיבי, יש שיפוצים בנתב"ג, כלומר, יש פה את כל המתכון וכל המרכיבים לעיכובים בטיסה, ובסוף זה לא באחריות חברת התעופה, כי בסוף חברת התעופה היא דייר, היא דייר שפועל - -.

קובי זוסמן: הנושא של הידע העולמי – אני מייצג ארגון שלמעשה מייצג את כל 230 חברות התעופה הסדירות בעולם.

קובי זוסמן: כארגון שכשזה הוא אצר ואגר בתוכו המון המון ידע, וכאשר התחיל הנושא הזה ב- 5 במאי זה ממש העלה נורית אדומה מאד מדאיגה בקרב כל חברות התעופה ברמה העולמית משום שכנראה – ואני אומר את זה ב -- , לא נתקל הארגון באירוע מסדר גודל שכזה .

קובי זוסמן: בהמשך למה שאמר מר פרידמן אני מציע שהוועדות שהולכות לבדוק את האירועים האלה באמת יקחו לעצמם את האפשרות להיוועץ באנשים שמתמחים בתחום הדלק.

אריה רוטברג: אני מפורום מנהלי חברות התעופה בנתב"ג.

אריה רוטברג: אני בהמשך לדברים שאמר קודמי רוצה להשלים את התמונה.

אריה רוטברג: אני, כישראלי, כמי שהקים חמ"ל יחיד על מנת לספק מידע לעולם החיצון, הרגשתי נורא שאני לא יכול לקבל מאף גורם – לא משדה התעופה, לא מספקי הדלק ולא ממי שמספק את הדלק לכל המטוסים, מידע אמין כדי שנוכל להעביר אותו החוצה, לאנשי המקצוע שלנו על - - כמו ש - -אמר, יש לנו ביאט"א גוף מקצועי.

אריה רוטברג: ההערכה שלי היא שאם ב- 6 לחודש היינו נותנים את המידע הזה לאנשי המקצוע שלנו ייתכן שב- 7 לחודש היינו חוזרים לתדלק.

אריה רוטברג: הבקשה שלי משתי הוועדות – הוועדה המקצועית של האנרגיה - -

נחמן שי: איך הייתם חוזרים לתדלק?

נחמן שי: הדלק לא היה נקי.

אריה רוטברג: אם היינו מקבלים אתה תוצאות לידיים, מה שלא קיבלנו מאף גורם, אף גורם לא היה מוכן לספק, וכל אחד הפנה אותנו לגורם אחר.

אריה רוטברג: אם היינו מקבלים לידיים, אנשי המקצוע ביאט"א של ה- IFQ פול שלנו, אנשים - אותו בחור שהוזעק לכאן ביום חמישי, כי בסינגפור התקיים כנס דלק, הם הפסיקו את כל הדיונים שלהם כדי לדון בבעיית הדלק בישראל, הטיסו במיוחד איש "דלתא", חבר בוועדה הזו – במיוחד לכאן, לקיים את הדיון ביום שישי, והוא בסוף יום העבודה ביום שישי נתן את ההמלצה שלו לחברות התעופה שאפשר לחדש את התדלוק בנתב"ג.

אריה רוטברג: לדעתי, אם המידע הזה היה מועבר אלינו כמו שמקובל בכל שדה תעופה לאומי אחר בעולם, כשחברות התעופה מעורבות מייד, מקבלות נתונים, תוצאות מעבדה, אנחנו מעבירים אותם לאנשי המקצוע שלנו וגם, במקרה שלנו, החלטה של נתב"ג לא מספיקה לנו כדי לחדש את אספקת הדלק.

אריה רוטברג: גם אם נתב"ג מוציא NOTAM שהדלק תקין זה לא מספיק טוב לנו, חברות התעופה.

אריה רוטברג: חברות התעופה תקבלנה את הייעוץ שלהן מהוועדה של יאט"א לענייני בקרת האיכות של הדלק, ואת זה לא קיבלנו.

אריה רוטברג: ולכן חברות התעופה המשיכו לסחוב דלק הלוך וחזור או שחברות העדיפו להמשיך לנסוע דרך לרנקה, מאשר לתדלק, כיוון שיש פה חוסר ידיעה.

אריה רוטברג: התחושה בחו"ל היתה שמישהו מנסה להסתיר משהו, וזה יצר לנו שם לא טוב.

אריה רוטברג: אני מדבר כרגע כישראלי, אמנם שעובד בחברה זרה, אבל ישראלי.

אריה רוטברג: אז הבקשה שלי משתי הוועדות – חברה', תתייעצו עם אנשים שלנו ברגע היוודע דבר הבעיה, להעביר את המידע הזה, אנחנו נספק לכם את אנשי הקשר בוועדה המקצועית של יאט"א כדי שחברות הדלק, או מי שמוסמך להוציא את המידע יעביר את זה לידיהם.

אריה רוטברג: זו הבקשה שלנו, לעבודה יותר מסודרת אתנו.

אריה רוטברג: אופיר גלבוע: אני יו"ר חברת "קאל"- קווי אויר למטען.

אריה רוטברג: זה הוא בעצם מוביל המטענים הכי גדול בישראל.

אריה רוטברג: אנחנו עובדים עם מטוסי 747-200.

אריה רוטברג: המילה "מטען" לא נזכרה עד לרגע זה, אולי זה מאפיין מטען, שהוא צועק פחות חזק מנוסעים, אבל מטבע הדברים, מה שטס זה רק דברים שחייבים לטוס, דברים מאד חיוניים, דברים שכל עיכוב יכול לגרום להם נזק.

אריה רוטברג: בראש ובראשונה – מוצרי חקלאות שאם הם יוצאים בזמן אבל מגיעים באיחור, הם מפספסים את הבורסה, ויכול להיות שלא יימכרו, או שיימכרו במחירים נמוכים, יכול להיות שיתקלקלו וכן הלאה וכן הלאה.

אריה רוטברג: רציתי לומר שנגרם נזק גדול מאד, כמו שנגרם לנוסעים, גם לתחום המטענים – גם באמצעותנו וגם באמצעות חברות אחרות.

אריה רוטברג: אני מצטרף פה למה שנאמר, אבל רוצה לחדד משהו – אני לא שמעתי בדיוק את המנדטים שניתנו לאותן ועדות: 1.

אריה רוטברג: האם הוגדר להן מה הם צריכים לקבוע, כאשר אותנו מעניין, כמובן, בראש ובראשונה, לדעת מי הוא האחראי לנזק.

אריה רוטברג: אני לא ראיתי את המנדט המדויק, וזו שאלה שאני מפנה למי שמינה את אותן ועדות.

נחמן שי: יש לך את כתבי המינוי?

אופיר גלבוע: לא.

נחמן שי: זה צריך להיות כתוב בכתבי המינוי.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת מבקש שיוצג לו.

אופיר גלבוע: זה גם חלק מהתהליך.

אופיר גלבוע: בחלק מהמקרים אנחנו לא מהווים כתובת ברורה ומדויקת למרות שאנחנו צד מאד מעוניין וגם נפגע מהעניין הזה.

אופיר גלבוע: אז שוב – אני מצטרף למי ששיבח את ההתארגנות המהירה ושיתוף הפעולה, והפתרון שניתן, אבל אני בהחלט חושב שיש כמה דברים שצריך לשפר, ואחד מהם הוא תהליך התקשורת לחברות התעופה ובכלל באירוע מהסוג הזה.

אופיר גלבוע: הדבר השני זה גם תהליך של פריוריטיזציה.

אופיר גלבוע: בתוך האירוע היו, כמו שנאמר, עשרות רבות של מטוסים שעמדו ושיוועו לדלק, ולא ברור איך נקבעה הפריוריטיזציה בסיטואציה כזו – מי קובע את זה, מי שצועק יותר?

אופיר גלבוע: מי שקרוב יותר למכלים?

אופיר גלבוע: אני חושב שזה צריך להיות חלק מהדברים שייבדקו.

אופיר גלבוע: בתחום הנזק, כמו שנאמר – הנזקים הם אצל חברות התעופה, בראש ובראשונה, ואצל הלקוחות שלהן, בעוד שברור לחלוטין שלא הם אחראים.

אופיר גלבוע: כמו שנאמר, הנזקים הם אצל חברות התעופה, בראש ובראשונה, ואצל הלקוחות שלהם, בעוד שברור לחלוטין שלא הם האחראים.

אופיר גלבוע: אני חושב שכמו באירועים לאומיים אחרים שבהם דואגים לנפגע, גם פה צריך לדאוג קודם כל לנפגעים, ולא להשאיר אותם עם הנזק.

אופיר גלבוע: ברור שהנזק יושב איפה שהוא אצל הספקים שזה או ספקי החומר, או אצל רשות שדות התעופה שאנחנו משלמים לה לאורך השנים אגרות רבות גבוהות מאד.

אופיר גלבוע: ולכן אני חושב שצריך להעביר את הנטל אליהם, ואחר כך שביניהם יפתרו את השאלה מי מהם לוקח כמה אחריות על הנזק.

אופיר גלבוע: תודה.

דוריון כוהנוב: נקרתה פה הזדמנות אדירה בפנינו , כי מה שקרה בז/רגון שלנו זה כמעט - - כאשר בעצם כמעט אף אחד לא נפגע.

דוריון כוהנוב: אנחנו בעצם צריכים לחשוב כאילו אותו דלק שהוא אומר – הדלק שסותם פילטרים, היה עכשיו סותם פילטרים למטוס באמצע האטלנטיק, כשקו הגלישה שלו הוא בערך , ומרחקו מהחוף הוא , וזו שעת לילה, והגלים הם לא כמו על ההדסון, כמו באותו מקרה שהצליחו לנחות על ההדסון.

דוריון כוהנוב: אנחנו צריכים לצאת בסופו של יום לחשוב כאילו קרה משהו, ויש פה, ממה שאני שמעתי על נושא הדלק - - אני לא שקט.

דוריון כוהנוב: אני שומע פה כל מיני אמירות.

דוריון כוהנוב: לדעתי זה דלק שמתאים לשים אותו על אוטובוסים – שייתקעו באמצע האוטוסטרדה, יזוזו הצידה, יחליפו את הפילטר וימשיכו לנסוע.

דוריון כוהנוב: כאשר אנחנו מדברים על דלק של מטוסים – זה לא יכול להיות, הטיפול הזה לא יכול להיות.

דוריון כוהנוב: צריך להיות טיפול שורש.

דוריון כוהנוב: טיפול שורש לא י כול להיות שבודקים אותי אם אני רואה נאמנה במרחק של אבל בסוף מכניסים לי דלק לא טוב למכל של הדלק.

דוריון כוהנוב: אז יש פה פער אדיר בוויכוח על המרכיבים התעופתיים.

דוריון כוהנוב: על כל בורג תעופתי משלמים פי מאה כי עושים לו בדיקות, ועניין הדלק נשאר פה כזה מין דבר בלתי ברור, שאנחנו שומעים – אנחנו לא יודעים בדיוק על מה מדובר, לא יודעים איזה זיהוי, והאם כבר ניקו את כל המכלים.

דוריון כוהנוב: את הצנרת הבנתי שניקו.

דוריון כוהנוב: לא ברור לי שהחליפו את כל הדלק שנמצא במכלים.

דוריון כוהנוב: אז אני מבקש פשוט לה - -את העניין הזה - -

כרמל שאמה-הכהן: אתה טייס פעיל?

דוריון כוהנוב: יש לי רישיון ל-747 – 400 ול- 737.

דוריון כוהנוב: ברגע זה אני לא פעיל.

נחמן שי: אני עוקב בעניין אחרי הנושא הזה בגלל שא י חושב שהוא די סימפטומתי לדיון על מערכות ובכלל למציאות ישראלית מסוימת.

נחמן שי: מה שמאפיין אותה הוא שלאט לאט הפוקוס עובר מהכרה ל – מי ישלם.

נחמן שי: ובכסף אנחנו כנראה הכי טובים.

נחמן שי: אבל לדעתי השאלה המכרעת היא קודם כל האם אפשר היה למנוע את זה, ואם זה נמנע בשלב הקריטי.

נחמן שי: וכאן אני רוצה לשבח את מנכ"ל משרד התחבורה ואת הגורמים האחראים כי קודם כל עצרו את התעופה האזרחית עם כל הנזקים שנגרמו, ותכף אדבר עליהם.

נחמן שי: כי אין דבר יותר חשוב, בעיניי – נדמה לי שזה גם לא דבר מקורי במיוחד, מכך שלא יהיה איזה מינימום, רבע אחוז של סיכון להעלות מטוס לאוויר מתוך חשש שהוא לא יגיע, והתסריט שלך היה מאד מוצלח.

נחמן שי: אז אני חושב שההחלטה לעצור היתה נכונה.

נחמן שי: נכון שפעולות מסוימות המשיכו להתנהל, אבל תפקידו העיקרי של שדה תעופה זה לקבל ולשלוח טיסות, ובעניין הזה היה שיבוש מוחלט.

קובי מור: בהחלט – היו שיבושים, היו עיכובים.

קובי מור: לזה התכוונתי, אבל השדה לא הושבת במובן המלא.

כרמל שאמה-הכהן: בוא נגיד שבין פועל במאה אחוז ל –אפס אחוז זה היה קרוב יותר למושבת.

קובי מור: אין ספק שהיו שיבושים ונגרמה אי נוחות גדולה, והמצב היה רע, אבל זו לא היתה השבתה.

קריאות: - -

קובי מור: בוא נאמר שלקיים את הדיון אם הושבת או לא הושבת זה קצת לא לעניין.

נחמן שי: עקרון הברזל הוא הבטיחות.

נחמן שי: יש פה הרבה טייסים בחדר הזה, אז זה באמת מקרה של כמעט.

נחמן שי: כמעט, זה לא קרה, אבל זה עלול היה חס וחלילה לקרות.

נחמן שי: וזה היה יכול להיות אסון לאומי.

נחמן שי: אנחנו צריכים להתייחס אל זה כאל אסון לאומי שנמנע, מפני ש- -איפה תדלקו, אגב, את הסופרטנקר כשהוא הגיע?

נחמן שי: זו מהמשפחה של אירועים בסדר גודל כזה שהיה יכול להביא באמת לאסון גדול.

נחמן שי: הדבר השני, אני רוצה להצטרף למה שאמרו נציגי חברות התעופה – הזרות והישראליות.

נחמן שי: אנחנו הובלנו במשך שנה את חוק הטיס, שנועד, בין היתר, לשפר את מצבה הבינלאומי של ישראל בתחום הזה.

נחמן שי: שנה שיושבים פה מ-8 בבוקר, שעות על גבי שעות.

נחמן שי: עכשיו, במאמץ גדול להחזיר את ישראל למקום שמגיע לה.

נחמן שי: והנה, נופל עלינו בבת אחת האסון הזה ומוריד אותנו אחורה.

נחמן שי: אני שומע שהיה כנס של חברות תעופה ושם אומרים שלא היה כדבר הזה.

נחמן שי: אני לא מאמין שלא היה.

נחמן שי: בטח אירוע נדיר ביותר שיש דלק מזוהם ושתעופה נעצרת לכמה ימים.

נחמן שי: מדינה שרוצה להשתייך למועדון האקסקלוסיבי של המדינות המובילות בעולם פתאום מודה שהיא על הקרקע, היא לא יכולה לעלות לאוויר.

נחמן שי: וזה לא רק, באמת, לא רק.

נחמן שי: מה שתיארת שבסוף גם לא היה מי שידבר בקול אחד, שמעתי כבר את הנושאים האלה במערכות אחרות שאני מעורב בהן.

נחמן שי: לא היה קול אחד, לא היתה בהירות, לא היתה אינפורמציה זורמת – גם אתה אמרת את זה, לא ידעתם מה להגיד, אילו הייתם יודעים הייתם מסבירים את זה.

נחמן שי: זה בדיוק הדברים שאנחנו מכירים.

נחמן שי: עכשיו אני רוצה גם לומר שצריכה ליפול החלטה בקצה הדרך – אני פונה אליכם, משרד התחבורה, וכדומה, מי נושא באחריות ומי יפצה.

נחמן שי: הרי ברור שבקצה השרשרת הזו עומדים נוסעים.

נחמן שי: אלפי נוסעים וגם מטענים, שמישהו צריך להחזיר את ההפסד אלא אם יש להם איזה ביטוח לדברים האלה.

נחמן שי: אבל לנוסעים אין ביטוח על זה – טיסות נדחו, הוצאות נזקפו בגלל השהיה בשדה, וכן הלאה וכן הלאה.

נחמן שי: אי אפשר להתנער מהאחריות.

נחמן שי: אי אפשר לומר – זה חלק מהסיכון כאשר אתם טסים.

נחמן שי: כאן, בקצה הדרך – אני לא יודע אם זו הוועדה שלך, דן הראל, או הוועדה שלכם - צריכה לקבוע מי אחראי.

נחמן שי: זה יתגלגל בבתי משפט הרבה שנים אבל בכל זאת, נוסע שמגיע לשדה צריך לדעת שאם הוא לא עולה למטוס, מטפלים בו ומארחים אותו, וכו' וכו'.

יצחק וקנין: אתמול קראתי בדוח מבקר המדינה ביקורת קשה מאד על משרד התחבורה לגבי מכוני הרישוי והמוסכים.

יצחק וקנין: לצערי הרב אני חושב שהדבר הזה הוא סימפטום במערכת הישראלית בכלל.

יצחק וקנין: יש ראש קטן בתחומים מסוימים, ובתחום הזה בעיקר – כמי שליווה את חוק הטיס.

יצחק וקנין: אני חושב שבתחום הזה מישהו צריך לקחת אחריות ולא לחכות שתהיה תקלה שמשבשת את כל המערכת.

יצחק וקנין: זה לא פשוט.

יצחק וקנין: אני צופה שמה שכתבו על מכוני הרישוי והמוסכים – נמצא את אותו הדבר, לצערי הרב, שאין פיקוח עליהם.

יצחק וקנין: אף אחד לא בודק איך הם מעבירים את הטסטים, וכמי שקרוב לתחום הזה, אני מבין מה המשמעות של הדברים.

יצחק וקנין: מחר תהיה תאונה ויגידו שזו שרשרת שלמה של דברים שלא עשו אותם.

יצחק וקנין: גם פה - אני קורא לרש"ת, ליאט"א,

יצחק וקנין: לכל הגורמים שאחראים על המערכת שצריכה לתפקד בצורה מסודרת, לקחת אחריות ולסדר את הדברים האלה, שלא נמצא את עצמנו, לצערי הרב, באיזשהו מקום לא טוב בעולם.

כרמל שאמה-הכהן: רק תיקון לדבריך –אתה לא ליווית את החוק, אתה חוקקת אותו.

עמי אתגר: אני רוצה להדגיש את הנושא של חברות התעופה הזרות כמה הוא קריטי לתיירות הנכנסת למדינת ישראל.

עמי אתגר: אנחנו עמלים הרבה מאד להביא את החברות האלה לטוס, וכל הדברים שנאמרו על ידי חברות התעופה הזרות, וגם על ידי החברות הישראליות – זה נושא קריטי לכלכלה של ישראל, המה היא תוכל ליהנות מרמת התיירות.

עמי אתגר: אם חברות התעופה הזרות מייצגות פה את הדברים האלה צריך לבוא ולראות, יכול להיות שמהאירוע הזה, כשתיגמר הבדיקה, אולי גם למנף אותו לדבר מהאספקט של האחריות שהיתה במקרה הזה, כי בהחלט היתה פה אחריות חיובית של שדה התעופה ושל מי שקיבל את ההחלטות האלה.

עמי אתגר: ולגבי נזקים – להדגיש שהדברים בהחלט לא ברורים.

עמי אתגר: מארגני תיירות נכנסת שמטפלים בתיירים שמגיעים לישראל היו בסיטואציה שלא היתה להם כתובת.

עמי אתגר: הם גם היו כתובת לתיירים שנתקעו או שלקחו אותם משדה התעופה חזרה, או שמראש לא הביאו אותם לשדות תעופה, והם שילמו להם את ההוצאות שלהם, כולל בבתי מלון וגם אנחנו מחפשים את הכתובת, כפי שגורמים אחרים מחפשים.

אלכס גרינוולד: אני מייצג את פנאל חברות השכר הזרות.

אלכס גרינוולד: אני מייצג מספר חברות תעופה איטלקיות.

אלכס גרינוולד: אנחנו באותו יום, ה- 5 לחודש, כשרצינו לקבל דלק, לא ידענו מתי נקבל .

אלכס גרינוולד: לא מיליונים של ליטרים, אלא כדי לצאת לקפריסין.

אלכס גרינוולד: המטוס שלנו היה מושבת בשדה התעופה ולא היינו יכולים אפילו לצאת לקפריסין.

אלכס גרינוולד: אתם נתתם את הדעת להתייחסות לנוסעים.

אלכס גרינוולד: התקנה האירופאית שעכשיו חבר הכנסת אחמד טיבי מנסה להעביר בארץ, תקנה 261, מחייבת את חברות התעופה לפצות בגין זה.

אלכס גרינוולד: אין לנו ברירה אלא לשלם ומדובר במאות יורו לכל נוסע.

אלכס גרינוולד: אנחנו לא ידענו לפי איזה סדר ולפי איזו עדיפות הדלק יינתן.

אלכס גרינוולד: נאלצנו להביא מטוס, שתי חברות תעופה באותו יום הביאו שני מטוסים חלופיים כאשר הנזק הישיר היה מעל 100 אלף דולר, והנחיתות בקפריסין גורמות נזקים עצומים – הן בעלויות, הן בשיבוש - - וכמובן - -

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה.

כרמל שאמה-הכהן: בראשית הסיכום אני פונה לוועדות הבדיקה לאמץ את הפרוטוקול של הדיון שערכנו פה היום.

כרמל שאמה-הכהן: הערות שלא הובאו בפניכם בצורה רשמית – אפשר לקחת אותן פה ממש מתוך הפרוטוקול כי נאמרו פה הרבה דברים שמצריכים התייחסות.

כרמל שאמה-הכהן: בכל מקרה, שוחחתי עם חברי הכנסת, יש לנו תחושה שיותר מדי דברים כמעט קורים סביב הנושא התעופתי במדינת ישראל, ונכון שהפעם אסון תעופתי לא קרה, למזלנו, אבל בהחלט אפשר לומר אסון תדמיתי, צרכני שירותי כלכלי קרה.

כרמל שאמה-הכהן: לכן, ועדת הכלכלה קוראת לוועדות הבדיקה לסיים את עבודתן ולהציג מסקנות במהירות האפשרית.

כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכלכלה תקיים דיון מיידי לאחר הנחת המסקנות, תמצה ותנסה לגבש, היה ונצטרך, גם יוזמות חקיקה כדי להתאים את המציאות הנורמטיבית לאירועים האחרונים.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו חייבים לומר שדי מביך שמדינה שפיתחה את "כיפת ברזל" וטילים, ומחזיקה לוויינים בחלל, הגיעה למצב, גם ברמה התדמיתית הלאומית וגם ברמה כלפי האזרחים שלה והתיירים שנמצאים בה שבו אין דלק ראוי למטוסים להמריא.

כרמל שאמה-הכהן: אני מודה לכולם, היה דיון מעמיק וחשוב, ונתראה כנראה בקרוב.

כרמל שאמה-הכהן: ישיבה זו נעולה.