ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 90, 2011-05-23 10:00

מאיר שטרית: נפתח את הישיבה.

מאיר שטרית: נמצא איתנו מנכ"ל משרד התקשורת מר בר טל ויחד עם הצוות שלו נמצאים נציגי משרד האוצר, משרד המדע והטכנולוגיה, משרד התעסוקה ספקי שרות האינטרנט, איגוד האינטרנט הישראלי, נציגים של מועצות ישראליות ראש עיריית אריאל, נציגי אוניברסיטאות בן גוריון, שמואל נאמן בטכניון, חברות תקשורת, היי טק כולם ברוכים הבאים.

מאיר שטרית: הנושא שלנו היום הוא המשבר בכתובות האינטרנט.

מאיר שטרית: פתיחה קצרה ואחר כך אנשים אחרים.

מאיר שטרית: כמו שברור לכל היושבים פה ולאלה שלא ברור מדובר בעצם בכך:

מאיר שטרית: מדינת ישראל פועלת היום על בסיס של כתובות האינטרנט בכניסה IPV4 שהכתובות האלה או הפרוטוקול של הIP נעשה בשנות ה 70 ופועל עד היום לאט לאט הכמות של הכתובות נסתמת ואי אפשר לספק יותר באזור שלנו.

מאיר שטרית: ע"פ נתונים שקיבלתי עי חברת NDA-TECH מסתבר שכתובות אי פי 4' מי שמקצה את הכתובות אזלו ב3.2.11 והם אזלו גם בעוד ארגון שגם הוא מקצה IPNAC ב-14/4/11 והכתובות שבידי rip יאזלו בספטמבר הקרוב כלומר המצב הוא בעצם, RIP זה הקבוצה שמקצה לנו את הכתובות בישראל וזה ייגמר בספטמבר.

מאיר שטרית: מסתבר עכשיו שברור היה שהדבר הזה יגיע כיון שכתובות האי פי בגרסה 4 לא נותנות תשובה אינסופית למספרים כאלה.

מאיר שטרית: יש היום מיליארדים במדינת ישראל 4 מיליארד 294 מליון 967 אלף 296 כתובות.

עדן בר טל: זה בעולם זה סך כל האפשרי .

מאיר שטרית: סליחה טעות שלי, זה בעולם, בישראל זה חמישה מליון 275 אלף 808 כתובות כלומר הדבר הזה מגיע לסיומו ובעולם כולו מסתבר הרבה מדינות בעולם נערכות למצב הזה ומנסות להעביר את המערכות שלהם לגרסה IPV6 גרסה שכמעט אינה מוגבלת בכתובות שהם יכולים לתת ומה שאני מתרשם מהנתונים מיחידת המחקר שלנו ורועי גולדשמידט שיושב איתנו ורוצה להציג את הנתונים מסתבר שבארץ עושים מעט מאד כמעט אפס בתחום הזה והדיון הזה נועד למה צריך לעשות ומה כדאי לעשות כיוון שגם ה NDATECH חברה שמדברת בעד עצמה גם הם מציעים בעצם שצריך לעשות חקיקה אם כי אני לא בטוח שזה יזוז בלי זה מכל פנים אני מעלה את זה לסדר בלי חקיקה מתוך רצון לראות מה נכון לעשות.

מאיר שטרית: ברור לי שהדבר הזה לא יקרה אם הממשלה לא תהיה מעורבת בדחיפת הנושא לאו דווקא בחקיקה אבל תעשה תוכנית שנעשתה גם בארה"ב וגם בקנדה ובמדינות אחרות רבות ובאיחוד האירופי ובעוד ארגונים שכולם עשו פעולה שתגרום לכך שיהיה שינוי בכתובות, שינוי הגרסה של הכתובות מ4 ל 6 פירושו בעצם שינוי שמשפיע על כל ספקי האינטרנט, על הממשלה, על כוחות הקצה במקרה שלנו חמישה מליון ומעלה שמי יודע אם המודמים ויחידות הקצה שלהם מתאימות ל IVP6 החדש.

מאיר שטרית: יכול להיות שיצטרכו להחליף את המערכות הללו, שרתים, כמעט הכול, חברות הכבלים כל מה שעובד על כתובת אי –פי ויש הרבה מכשירים וכל אלו יושפעו מהרגע שמשנים את הכתובות.

מאיר שטרית: בהתחלה בעולם מסתבר שצריך לעשות פעולה בשלב הראשון שבה ה IVP6 יעבוד לצד ה 4 ויעבדו כאילו שניהם במקביל כאשר עם הזמן הא י פי 6 יקבל תאוצה גדולה מאד והציבור יבין את הצורך בעניין וכדאי לו לעשות את המעבר והממשלה צריכה לדחוף את הנושא ואז אחרי כמה שנים אפשר לנתק את ה 4IPV אבל זה ייקח זמן.

מאיר שטרית: אני זוכר את הפאניקה לקראת באג 2000 והוציאו במדינת ישראל מיליונים ע"י הממשלה מהחשש הגדול מה יקרה והועלם יתמוטט והכול ייפול ולא קרה כלום מעניין אם לא היינו מוציאים את הכסף אם היה קורה משהו.

מאיר שטרית: ....

יובל שאול: הכללה של אי פי 6 זה הפחד ממה שהיה.

מאיר שטרית: אני חושש בעניין הזה היה פלופ ולא קרה כלום, לא שמעתי על שום אירוע מיוחד אז הגזימו בעניין.

מאיר שטרית: על כל פנים אני לא מציע לחכות ולבחון את זה כי אם נפעל בצורה מושכלת בשלבים ולא ביום אחד אז אני חושב שבמקרה הזה אם נפעל נכון אפשר לעשות שינוי ומעבר בצורה חלקה כמו בעולם ולא מחכים.

מאיר שטרית: עד כאן נקודת הפתיחה ואני אשמח לשמוע את אנשי מקצוע בדבר אני אינני איש מקצוע בתחום הזה נשמע את מנכ"ל משרד התקשורת האם אתם בכיוון האם אתם עושים משהו?

מאיר שטרית: בבקשה

עדן בר טל: תודה היו"ר בוקר טוב לכולם.

עדן בר טל: קודם כל הנושא הזה אדוני היו"ר אני דווקא אקצר בדברים אבל זה מטבע הדברים של העיסוק באינטרנט להבדיל מנושאים אחרים שהגענו אל אדוני ובועדות אחרות, נושא האינטרנט הוא נושא נגיד בצורה של קונצנזוס, הוא נושא חוץ ממשלתי ולא פנים ממשלתי והתפיסה הרווחת במערב היא שטוב שכך.

עדן בר טל: כלומר עולם האינטרנט כלליו וארגוניו אינן ממשלתיים וככזה כמעט יקום מקביל ולכן האופן שבו כרגע הועדה נכבדת והממשלה שיושבים סביב שולחן כזה דנים בנושא צריך להבין שדנים בעצם ביקומים מקבילים.

עדן בר טל: רוב העוסקים בתחום זה יברכו על כך וידגישו את זה ואפילו מרגישים איזה חוסר נעימות שיושב משרד ממשלתי ומתחיל לדבר איתם על האינטרנט אנו מבנים את הנקודה הזו אבל היא חשובה גם בשביל לנתח מה יהיה, כלומר זה לא רק מצב דברים אנתרופולוגי אלא מה יהיה האם הממשלה תיכנס לפעולה בנושא כזה או אחר בתחום האינטרנט להבדיל מנושאים אחרים בתחום התקשורת שהתשובה היא ודאית כן אנו הרגולטורים לענייניי תקשורת אבל בתחום האינטרנט עצם השאלה נמצאת בסימן שאלה גדול, אני אסביר אחר כך אבל חייבים להגיד בפתיחה בשביל להבין שלא מדובר בעוד נושא, זה לא קישוריות ולא חסמי מעבר בין חברות סלולאריות.

עדן בר טל: הנקודה השנייה שאני רוצה לשים תחת סימן שאלה מסוים ואולי נשמע גם את העוסקים במלאכה, כאן היא שאלת המחסור האם אכן קיים בישראל נכון לזמן הזה מחסור בכתובות אי פי או האם צפוי מחסור עתידי באיזה נקודה רחוקה בזמן?

עדן בר טל: נקודה שלישית היא המצב בעולם.

עדן בר טל: המצב שכרגע ולא בגלל באג 2000 לא רואים איזה שהם שינוי סדרי עולם באף אחד, הייתי אומר לא מהארגונים אבל בטח לא גופים הגדולים בתחום האינטרנט, חברות הענק ששינו בסטנדרטים ובפורמטים דבר שבעקבותיו ישראל כחלק מעולם האינטרנט תצטרך לשנות את דרכה.

עדן בר טל: השינוי בעולם טרם קרה.

עדן בר טל: נקודה אחרונה שאני רוצה להעלות מעבר ללוחות הזמנים ומעבר לשאלת הפורום הנכון לטיפול בנושא זה, אני דנתי עם מנכ"ל משרד האוצר בעניין שגם הוא בעברו לפני כניסתו למגזר היה איש מאד מרכזי בתחום הטכנולוגיה במדינת ישראל הוא יזם למעשה אושיה חדשה במגזר הממשלתי שמקבילה למה שאני מכירים בתור CTO או CIO הוא נמצא במהלך המינוי של תפקיד כזה וסיכמתי איתו כשאותו גורם התחיל לפעול באופן פורמאלי הוא ייכנס ויבחן את השאלה הראשונה ששאלתי לגבי קיומה של בעיה ומעורבות ממשלתית בפתרונה, שתי שאלות מרכזיות אלה הוא יסתכל על זה אבל מראש בלי הבעת דעה מראש שהוא יחליט שאכן הממשלה צריכה לטפל בנושא כממשלה, אפילו יש נושא, הנושא ייבחן.

עדן בר טל: אבל אני אומר שוב וצריך להיות הגון כי מבחינה רעיונית זה חייב להיות מונח על השולחן מעורבות ממשלתית בנושא הזה אף אם תהיה בעיה בעתיד צריך דיון וזה לא תשובה אוטומטית ומי שמצפה שממשלה או משרד התקשורת יגיד ישר איזה יופי אני רוצה להשתלט על עוד טריטוריה אז אנו קצת יותר אחראים ולפני שאנו משתלטים על טריטוריה אנו בודקים אם באמת רוצים שאנו רוצים נשתלט על טריטוריה שלא הייתה מעולם בשליטת המשרד.

מאיר שטרית: אין בקשה כזו, אין בקשה שמשרד ממשלתי כלשהוא ישתלט על טריטוריה של חלוקת כתובות אין כוונה כזו אבל בלי דחיפה של הממשלה זה לא יקרה ואני אסביר כי ממשלה היא אחד הגורמים הספקים לצורך הקשר האינטרנטי של הציבור, ממשל זמין שיפעל אומרים לי שבספטמבר ייגמרו הכתובות לגוף שמקצה כתובות לישראל כלומר ישראל תהיה במצב של חוסר יכולת להקצות כתובות.

מאיר שטרית: אפשר אולי לעקוף את זה זמן מה אבל אנו בדרך לשם העולם עובר אז מה עושים מדינות אחרות ארה"ב?

מאיר שטרית: הממשל האמריקאי קיים לפני כמה שנים בנושא מעבר ל- IPV6 ותפקידה של הממשלה בנושא זה ועל האפשרויות שהושגו בדו"ח על קומינקציה בארה"ב קבעו תיאום ותמיכה בקידום סטנדרטים ובפרוטוקולים, תפקיד אקטיבי בזיהוי מתן פתרונות לסוגיות של טכנולוגיות ותיאום קידום האימות של IPV6 כצרכן גדול של שירותים ומוצרים בתחום המחשוב.

מאיר שטרית: הממשלה היא אחד הצרכנים הגדולים ביותר בתחום הזה אם הממשלה תעבור ל-6 רוב הציבור ייאלץ לעבור כי הוא יבין שבלי זה הקשר של הממשלה יהיה קצת בעייתי ואני חושב שהממשלה יכולה פשוט לציין דרך כי אם הממשלה חושבת שיש מקום אז צריך לבדוק את זה, אני לא מומחה בזה וזה מה שעשו בארה"ב, ממשלת ארה"ב בסיום הדיונים הקימו כוח משימה לנושא IPV6 והתחילו בהגדלת לוח זמנים לנושא.

מאיר שטרית: כבר במזכר קציני מידע שלה באוגוסט 2005 שהמטרה שלהם הייתה לגרום לכך שעד יוני 2008 כל תשתיות המתקשרות של גופי הממשל יפעלו באמצעות IPV6 דהיינו אם זה נכון מה שכתוב לי פה במסמך אז היום כל גופי הממשלה לפי זה פועלים על פי IPV6 בארה"ב.

רועי גולדשמידט: זה לא מדויק הם הגדירו את ה time table לשימוש כפול, השלב הבא שהם הגדירו שהיעד שלו זה 2012 אז מדובר כבר על IPV6 מעבר לתמיכה מלאה ב 6 אני לא בקי מספיק בהיבט הטכנולוגי אבל מדובר על כל מיני פתרונות כמו tunneling וnut שמאפשרים ליצור ממשק שתומך בשתי הפלטפורמות שהגרעין שמאפשר של הרשת הוא IPV6 אבל התמיכה כלפי חוץ היא –

מאיר שטרית: זה מה שאני אומר אוסטרליה עשו פעולה דומה, האיחוד האירופי ה OECD קבע כהחלטה אחרי הממשלות להפגין מחויבות לאימוץ IPV6 לחתור לשתוף פעולה בינלאומי ואיתור מידת היישום של IPV6 בישראל.

מאיר שטרית: צר לי לומר כל הגופים עוסקים בכך אינם שם בכלל הם לא בעסק גם בבזק, בזק בינלאומי הוא אחד היחידים שעושים משהו בעניין כל האחרים כלום.

מאיר שטרית: עכשיו אין כאן כוונה שהממשלה תעשה משהו בעניין במקום האחרים הרעיון הוא שהממשלה תבדוק קודם כל את הסוגיה ותקבע אולי תוכנית אם באמת נחוץ לעשות טיפול לקבוע תוכנית פעולה לטווח של כמה שנים ככל שהממשלה בעניין הזה תהיה גוף מעודד תומך ויכולה לתת למפעילים חדשים להתנות את זה ברישיון - אם אתם רוצים רישיון תעברו ל IPV6 כדי שתוכלו להקצות כתובות, הרי זה ישפיע על כל אזרח בסוף, ולכן הממשלה צריכה להיות מעורבת.

מאיר שטרית: הרי איפה המעורבות של הממשלה בתור רגולטור?

מאיר שטרית: שלא יהיה מצב שמשהו יפתח IPV6 ויתחיל למכור במחירים מטורפים לציבור את הכתובות האלה.

מאיר שטרית: צריך לקבוע, בארה"ב קבעו שגם המעבר יינתן לציבור במחירים פחות או יותר דומים למחירים של 4 כדי שלא ייווצר מצב של ניצול לרעת הציבור.

מאיר שטרית: פה הכתובת של הרגולטור אני חושב שנשמע את הדברים בעניין ואולי יש מקום להקים צוות בדיקה, כוח משימה שיבדוק את העניין וייקח את המומחים וימליץ בפני הממשלה בפני משרד התקשורת מה נכון לעשות ואיך נכון לעשות את המעבר.

שלומי דולב: זה נכון אצלנו אין בעיה של כתובות יש גם IPV6 וגם 4 תומכים בזה וגם אנו יודעים על חברות אחרות שזה גם אפשרי.

מאיר שטרית: מה המשמעות של המעבר מה עושים בשביל לעבור?

יהונתן קלינגר: בעצם אתה צריך לעדכן את הפרוטוקול, האמת שזה משהו טכני, אומר שזה ייקח לו משהו כמו שבוע שבועיים לעשות, זה לא בלתי אפשרי.

שלומי דולב: במחב"א למשל , אבל גם בחברות אחרות חברות מסחריות זה גם משהו שתוך חודש חודשיים אפשר לעשות זה לא מעבר טראומטי.

עופר שדה: ה-IPV6 הוא ברשת הפנימית או החיצונית?

שלומי דולב: לא, חיצונית.

עופר שדה: זה חשוב שיכול להיות שזה חלק מהפתרון החוצה.

שלומי דולב: אז המעבר הזה הוא לא מעבר שהוא קשה אני חושב במונחים של נאמר עד עכשיו אם הממשלה תיזום לעשות את זה עבור על GOV או כל רשת הממשלתית יעשו את זה כמו במחב"א ומבחינתנו יש לנו איש שיכול היה לעשות את זה אצלכם אז לא בשמים, זה אפשרי והיוזמה באמת צריכה להתחיל מגופים שרוצים לעשות א ת זה.

מאיר שטרית: סליחה עוד שאלה אחת, מה המשמעות של מעבר ל-IPV6 זה משנה במשהו את השימוש באינטרנט זה משפר אותו?

שלומי דולב: בתחושת המשתמש זה לא משנה הרבה.

שלומי דולב: מבחינת המשתמש זה שקוף זה לא משנה אם הוא עובד על IPV6 דבר אגב שמקשה על אנשים לעבור כי הם לא יבינו למה צריך לעבור.

עופר שדה: כן אבל בסופו של ענייו מי שמפעיל את הרשת הוא כן מבין את ה-IPV6 במיוחד העניין של מרחב כתובות שאתה צריך לדבר עם כל העולם ועם הזמן יש עוד שדות בתקשורת שדות של פריימים שנשלחים שהם יותר מתקדמים אני מתאר לעצמי שאיזה שהוא שלב יהיה גם IPV8 אתה יודע זה לא משהו לתמיד צריך להתקדם.

עופר שדה: אני עופר שדה, נציג של אקספון 018 מספר נקודות.

עופר שדה: קודם כל רק לגבי חווית המשתמש ב-IPV6 זה כאילו לעבור מגוש חלק לרשומות של רחובות זה לא משנה כלום זה רק הדרך להגיע לאתר הנכון.

עופר שדה: בהמשך למה שכבודו אמר חברת אקספון היא היחידה בארץ שתומכת ב- 6 באופן מלא לא בtunneling אלא ממש, כל הכוח שלנו מקבל ללא תוספת תשלום כמובן זה באופן מובנה גם כתובת של 6 וגם של 4 כי לצערנו אנו לא יכולים לא לספק 4 מה שאומר במידה ומחב"א יעברו גם בכתובת החיצונית ל 6 זה יהיה אחד הלקוחות שלי, כל ציוד הקצה תומך ואין לו בעיה גם במערכת ההפעלה, הוא יגיע למחב"א ב- 6 ולא ב- 4 .

שלומי דולב: גם לכוחות האיטיים?

עופר שדה: כל הלקוחות שלנו מקבלים שתי כתובות, עשינו שדרוג מאד רציני בתוך מערכות של ספקי אינטרנט מדובר על שיוני משמעותי מדובר על ציוד הוא הרבה יותר מורכב כי הוא דורש יכולות עיבוד הרבה יותר גבוהות, אני כל לקוח בודק אותו פעמיים בעצם אם הוא יכול להעביר את התנועה ב -6 או ב-4 .

מאיר שטרית: הם ספקי תוכן ?

מאיר שטרית: מה התשתית שלכם ?

עופר שדה: בזק או הוט.

עופר שדה: הם לא מהווים בעיה, למעשה הבעיה העיקרית בעיניי היא ציוד הקצה אצל הלקוחות ולזה אין כמעט לאף אחד שליטה עד שציוד הקצה לא יתמוך תהיה בעיה להעביר את התנועה ב 6 וזה גם משרד התקשורת וגם אתם לא תוכלו לעשות.

מאיר שטרית: המודם הראוטר?

עופר שדה: כן הראוטר.

מאיר שטרית: מי שרוצה לעבוד ב -6 צריך מודם חדש וראוטר חדש?

עופר שדה: שוב עד כמה שאני מכיר הציוד של השנתיים שלוש האחרונות תומך בזה בשניהם אין ברירה מי שימכור מה שתומך רק ב- 6 לא ימכור אותו פשוט כי לא יהיה לו למי.

עופר שדה: עכשו השינוי הזה לא תרם לנו מאומה אני עדיין נמצא במצוקה של כתובות.

עופר שדה: כחברה קטנה אין לנו מלאי מאד גדול ה-IPV6 לא נותן לי כרגע כלום אבל הוא חובה אנו לא נוכל באמת אם אנו לא נעשה ו-icp אחרים לא יעשו ואנשים בעלי אתרים גם מסחריים וגם ממשלתיים לא יעשו את השינוי הזה זה לא יקרה ולדעתי נהיה בקטסטרופה גדולה מאד.

מאיר שטרית: אם אני עובד 6 אני לא יכול ליצור קשר עם 4 ?

עופר שדה: לא.

עופר שדה: אתה עובד רק עם מי שיש לו 6.

עופר שדה: ולכן למעשה היום 99% מהתנועה שלי ב-4 אפילו שאני תומך ב-6 .

יולי תמיר: נציג של אשנב שהם עברו ל-IPV6 מציג את זה מנכ"ל משרד התקשורת עם יש מחסור או לא.

יולי תמיר: באוניברסיטאות יש המון כתובות של 4 שלא מנוצלות כמו שצריך, לדעתנו אפשר לשחרר הרבה כתובות של 4 אבל מצד שני לתגמל את האוניברסיטאות בנושא שחרור של 4 .

מאיר שטרית: אבל זה זמני ויצטרכו לעבור בכל מקרה ל-6.

יולי תמיר: שוב יש ספקים שיש להם מחסור ב-4 אני חושב שע"י תגמול של אקדמיה במעבר ל-6 וטענתה שרובם כבר עברו אז יש עשרות אלפי כתובות באקדמיה, השינוי צריך להיות באקדמיה בהתחלה, היו"ר שגם משרדי ממשלה צריכים לעבור ל-6 ולשחרר את 4 וע"י השינוי הזה כל הצרכנים יעברו ל-6 .

מאיר שטרית: בינתיים אתה יכול למכור את זה לאקספון.

יולי תמיר: ודאי או שמי שיעבור ל-6 יקבלו תגמול כתוצאה מהכתובות הרצופות שיש במקומות אחרים וזה התמריץ לעבור.

דורון שקמוני: אנחנו איגוד האינטרנט, הוא זה שהוציא את העמדה שלפניכם אני רק רוצה להוסיף כמה מילים אני בטוח שכולם קראו, אני רוצה לחדד את המסר כי לפעמים נתפסנו כמבשרי אסונות.

דורון שקמוני: השמים אינם נופלים, מדובר בתהליך שנמצא בקצהו 4, נמצא בכתובות אחרונים הבלוקים אחרונים חולקו לרשויות ההקצאה האזוריות לפני חודש או חודש וחצי משהו כזה ואין יותר לרשות המרכזית מה לחלק להם, יש עדין פול קטן שהם מחלקות במשורה לאיזיפיס ולמשהו שפועל מולם, המספרים קטנים וקטנים מהר מאד עם הגדלת האינטרנט והגדילה מהירה והתהליך של מעבר ל-6 הוא תהליך איטי, הוא קשה מבחינה מסחרית מכיוון של-6 לא רואים נהירה ומשיכה מצד הלקוחות שלהם שמצידם אינם מודעים לתהליך הזה.

דורון שקמוני: יש לנו איזה מיני כשל שאנחנו חושבים שצריך לפתור אותו ע"י התערבות ממשלתית קצת ושוב בדומה למה שנעשה בארצות הברית בתחום הזה כדי שנוכל לעבור לא מתוך לחץ כי תהליך מעבר ל-6 הוא לא נורא צריך להחליף חלק מהציוד, צריך לתכנן את הרשת של הלקוח הפרטי, הוא דווקא האחרון שיינזק ויושפע מהתהליך הזה אבל ארגונים יושפעו יותר מהר.

דורון שקמוני: התהליך לוקח זמן ולכן טוב להיכנס אליו כמה שיותר מוקדם בלי לחץ.

דורון שקמוני: במדינות אחרות הממשל פעל כדי לקדם את התהליך הזה וקידום התהליך ראוי שייעשה בשתי דרכים: אחד, ראוי ודי טבעי שהרגולטור יקבע שמתאריך נתון כל ספק אינטרנט יהיה חייב לספק ל-6 באותם תנאים ובאותם צורות ובאותם מחירים.

דורון שקמוני: כמובן שזה ייתן לספקי האינטרנט זמן מסוים להתארגן אבל לדרוש מהם שיתייצבו עם הפתרון כמה שיותר מהר.

דורון שקמוני: שתיים, השפעה הממשית על המשק יכולה להיות ע"י התקשרויות ממשלתיות עם האוצר והחשב הכללי יקבע שהתקשרויות ממשלתיות החל מתאריך מסוים ספקי אינטרנט ואף ספקי ציוד, התקשרות כזאת תחייב IPV6 שוב זה לפי התלמים שכבר חרשו ממשלות אחרות גדולות מאתנו.

דורון שקמוני: דברים כאלה משפיעים חזק על המשק, ראיתי את זה גם בכובע של ונדור יצרן ציוד שהיה צריך להתיישר עם הדרישות של הצבא האמריקאי וכאשר רוצים את החוזה צריך לעמוד בו ושהתנאים שלו אומרים 6 מתאריך מסוים אז יעשה 6 מתאריך מסוים.

דורון שקמוני: בארץ הממשלה היא לקוח גדול יש לו מנוף גדול ולכן היא משפיעה על המשק.

דורון שקמוני: בעוד שלושה שבעות מתקיים בעולם יום IPV6 יום שהאמירה שלו רבה, ארגונים מציגים את יכולותיהם ונותנים הצהרה.

דורון שקמוני: אנחנו נותנים את השירותים על גבי 6, לצערנו ההשתתפות הישראלים כמעט 0 למרות שלא ממש כי מחבר יש לה את הקישור ל-6 וגם איגוד האינטרנט יעשה את הצד שלו הקריאטיבי שלו בצד הזה אבל בעצם מה שידוע לי חיבורים ל-6 היחידים זה מחב"א, איגוד האינטרנט ואני לא מאמין שאפשר תוך שבועיים לשנות את זה אבל אם תהיה השפעה שתצא קריאה מהוועדה הזאת אם תהיה השפעה של ממשלה באמצעות צעדים מדודים לא היסטריים אני חושב שהמצב זה יכול להשתפר ומהר .

יובל שאול: NDATECH זה חברה קטנה שמתעסקת בייעוץ והדרכה בתחום.

יובל שאול: נפגשנו עם דורון שקמוני אני מתעסק ב- 6 עשר שנים.

מאיר שטרית: למה לא התעוררתם יותר מוקדם הינו עושים את הישיבה לפני שנתיים?

יובל שאול: תשמע היו כמה מקרים שבכנסים היו שבעה שמונה מרצים.

יובל שאול: בקהל הנושא הזה, קהילת האינטרנט מכירה אותו הרבה שנים מחכים ליום הזה יודעים שזה יקרה ועכשיו מגיע לסוף אנחנו לא רוצים לנפנף בדגלים אדומים ולומר שהשמים יפלו על הראש, זה לא נכון כרגע ובפרט בישראל.

יובל שאול: גם אני הופתעתי לשמוע את אקספון שחסר אצלכם נמצא בעודפים במקומות אחרים אולי בארץ.

עופר שדה: קודם כל עדין יש לנו.

יובל שאול: בסדר אם היית שואל אותי לא הייתי מחפש פתרונות במקומות אחרים אלה הייתי הולך לפתרונות - אם צריך אבל אין ספק שלטווח הארוך הפתרון הואIPV6 אני לא מסכים עם איגוד האינטרנט שלקבוע על ידי חקיקה או בתקן או בנוהל כי יש פה מי שמאיים על כולנו והוא המצאת הכתובות הולכים ואוזלים בספטמבר שייגמרו הכתובות בRIP שמשם כל ספקי האינטרנט לוקחים את הכתובות גם אז לא יפלו השמים וזה יימשך עוד ועוד עד שנגיע למחסור ויכול להיות שמחסור זה לא הדבר הראשון שמאיים עלינו.

יובל שאול: יכול להיות שיקרה קודם שלא יהיה לנו נגישות למה שקורא ב-6 בעולם שזה אומר דרום אסיה ששם העסק מתחיל ונגמרו הכתבות לחלוטין.

יובל שאול: הם היום נמצאים במצב של 1024 כתובות למבקש כלומר נגמר בקרוב הבלוק האחרון.

יובל שאול: מה שנשאר זה לצורך מעבר ל-6 שם צריך ליום מליון ועכשיו מקבלים 1000 לתמיד זה נגמר.

יובל שאול: אצלנו לא מרגישים עדין מחסור מה שאני חושב זה שאנחנו צריכים להתקדם בו –

מאיר שטרית: אולי נעשה משהו בזמן ולא בפאניקה.

יובל שאול: הרעיון שנתחיל מוקדם, כמה שנתחיל יותר מוקדם אתה מבזבז פחות כסף תיאורטית באמת ובתמים אם היינו מתחילים את העבודות הדרושות המינימאליות לפני 3 שנים היינו מגיעים למצב שלא מוצאים כלום זה היה נבלע בשתוף פעולה.

יובל שאול: אני יכול למקד לכם את הנקודה שהממשלה והצבור יכולים לדחוף את הנושא כמו שהאינטרנט נולד לפני שנות ה-70 וגם אז הוא היה פרויקט ציבורי ומאותה סיבה בדיוק היו המון רשתות, מגדל בבל כזה והיוזמה של הממשל האמריקאי של הרשות הייתה ליצור מין מכנה משותף של פרויקט דיון ציבורי ושזה עבד הם מיד הורידו את הידיים מהעסק וזה התגלגל לבד.

יובל שאול: כרגע אני יכול להגיד לכם היכן הנקודה הבעייתית.

יובל שאול: הנקודה הבעייתית היא אצל ספקי השירות רק בפלח אחד של הפעילות שלהם זה המקום שהם צריכים לחבר את הצבור, את האזרחים הפרטים בבית.

מאיר שטרית: מה עם הארגונים עם ההסבות שהם צריכים לעשות ל- IPV6?

יובל שאול: לא תהיה להם חובה ולא תהיה להם ברירה.

סרגיו רוזנצוויג: זה פחות למשתמש קצה שבו מדבר במודם וראוטר ומחשב.

יובל שאול: דווקא להפך באופן טבעי המוצרים שנעשו בשנים האחרונות הם הולכים ותומכים בטכנולוגיה, באופן טבעי עיקר ההתמודדות של הגופים, חברות גדולות, תנובה, ממשלה, צבא יש להם ראוטרים גדולים של חברות, יש להם שרתים גדולים של חברות גדולות חברות מכירות את הדברים האלו ותומכים ב-6 ברובם, חלקם צריכים שדרוגים הבעיה תהיה תכנון מחדש של הרשת, לימוד חדש של הפרוטוקולים, התמודדות של מחלקת מחשוב רגילה.

יובל שאול: זה החלק הכי קשה שבציוד יש לך תמיכה זה הצד הקל, בצד הארגון עשיתי הסבות נכון זה לא קל אבל זה קנה מדה שונה לחלוטין מול התמודדות של סילי פוס ויבר שצריך לנסות להזיז 500,000 משתמשים שלא לא יודעים בכלל מה זה אי פי.

יובל שאול: בכלל שיש לך ערב רב של ראוטרים שאתה בכלל לא יודע מהם חלקם מחוברים אליך דרך בזק חלקם דרך תשתית הוט הפעילות הזאת זה הנקודה שספקי הציוד לא יודעים מה לעשות.

מאיר שטרית: מה שאתה אומר שנדרש תהליך מיפוי שכל הדברים שצריך לעשות אם עליות ולראות, אני אומר יותר מזה אני אומר שלתחום של החיבור של אנשים הפרטים בבתים שם צריך לעשות מיסוי לאומי שמשתתפים בו הספקים שירצו להשתתף תאמין לי איך שהם ידעו על זה הם יקפצו כי כבר היום הם מתעניינים ומחכים לזה.

סרגיו רוזנצוויג: מה עם הארגונים שמעבירים כמו בנקים?

סרגיו רוזנצוויג: מה שאני מנסה להגיד לך שפה נדרש מיפוי כי בלי מיפוי אתה לא יודע מה אתה צריך לשנות בלי לדעת מה צריך לשנות אתה לא יכול להאריך לתקציבים בארגונים, אתה צריך ליצור מודעות, היום המודעות היא די נמוכה שואפת לאפס כמו שאמרו פה הקודמים ולכן כאן דרוש שלממשלה יהיה תפקיד לא כמו רגולטור בטלפוניה אבל במתכונת שונה צריך להיות כי האינטרנט הוא לא פחות חשוב מטלפון ואם יש פגיעה הפגיעה יכולה להיות בכלכלה בהתפתחות הטכנולוגית, היא יכולה לפגוע באינטרסים לאומיים של מדינת ישראל וכו'.

יובל שאול: מסכים אני פשוט אומר שהדרך להגיע למודעות באמצעות זה שאתה מחבר דווקא את החוויה המסובכת ביותר את האנשים הפרטיים בביתם.

דורון שקמוני: למה זה חוליה מסובכת ביותר?

דורון שקמוני: בסופו של דבר בבית אתה מחליף מבחינת זווית הראיה של המשתמש אתה מחליף את הראוטר ואת המודם וגמרת את העניין.

דורון שקמוני: מחליפים וזה עובד צריך לעבור על כמה משתמשי אינטרנט בישראל ועכשיו שצריך לעבור בית אחרי בית כמו סדר פסח.

דורון שקמוני: בעוד שהאימפקט על המשתמש -

רק בגלל המספר הגדול בסה"כ כל ספק הם מספר גדול, יש שונות מאד רבה בציוד בעיקר נמצאים שם אנשים שלא מבינים.

יהונתן קלינגר: אבל אל תשכח שכל ספק שרות יודע בדיוק איזה ראוטר יש אצלך בבית רק שנייה – אני חושב של ספק תשתית יודע.

יהונתן קלינגר: יש ראוטרים שמוכנים לקבל וקיימים בהם ה-IPV6 ויש ראוטרים שצריך להחליף אותם לגמרי ויש מצב ביניים שאתה יכול לשדרג אותם מבחינת תוכנה ואז הם יהיו אותו הדבר.

יהונתן קלינגר: עכשיו אם תעקוב אחרי השרשרת מי מניח את הפי סי בבית ועד אותו ספק שנמצא בארה"ב למעשה כדי ליהנות מ-6 אתה צריך שכל השרשרת תהיה 6 אז אם נסתכל על כל יחידה כאן אז נניח שמהחשב מ-אקס פי ומעלה אין את הבעיה הוא יודע להיות גם 6 עכשיו הראוטר בבית המוני הוא באמת בעייתי אבל הוא ממוקד זה לא מי יודע מה גם במקרה שיצטרכו נניח להחליף את הראוטר זה לא הוצאה מי יודע מה סדר גודל של כמה עשרות שקלים פר לקוח אם נדבר אחרי זה על החוליה של - יובל שאול: צריך לבוא ולבקר בבית של כל אדם בישראל.

עדן בר טל: או סקריפט או השתלטות מרחוק אחרי זה העבודה הגדולה תהיה אצל ספקי ה- אס פי הם יצטרכו ללכת לכל ספק שרות שלהם להחליף תוכנות וחלקם להחליף גם רד וואר וכו' עכשיו בוא נראה הלאה הם יוצאים לחוץ לארץ ובסוף העסק שם - הבעיה היא אם הספק שרות הגדול גוגל ואחרים ומיקרוסופט הם מהרו ל- 6 כי אם עשית את כל הנתיב הזה –

יובל שאול: רגע אתה מוזמן לבוא למחשב שלי כרגע אני לא יודע אם בכנסת חוסמים את הפנל שלי אתה מוזמן לגלוש בגוגל כרגע ב- 6.

יובל שאול: היום ב- 6 הם באים ונותנים ומציעים את השרות למה שבקשת ובשוטף זה עובד כבר חמישה חודשים.

מאיר שטרית: אתה יכול היום לגלוש בגוגל ב- 6?

דורון שקמוני: כן .

יובל שאול: ואם הספק שלך הוא גם ב- 6 וכל הדרך היא ב -6, הספק הישראלי שלי הוא בזק בינלאומי אבל לא דרכו אני מקבל את 6.

עופר שדה: אתה מוזמן להצטרף אלינו אתה תקבל 6.

עופר שדה: אם הראוטר שלך לא תומך תצטרך להחליף ואם הוא תומך הכול בסדר.

עדן בר טל: ואתם מחברים בדוא"ל לכל לקוח בייתי אז לדעתי זו הדוגמא הראשונה בישראל.

עדן בר טל: אז כמה זה עולה לקליינט לעבור מ- 4 ל- 6 ושיעבוד על שניהם ?

עופר שדה: אם הראוטר שלו תומך לקליינט עצמו –

מאיר שטרית: איך הקליינט ידע?

עופר שדה: לפי הדגם.

עופר שדה: זו שאלה מעניינת, ציוד חדש יש שיטות שבהם ספק השרות יכול לנהל מרחוק את הציוד.

מאיר שטרית: אז מגיע לך ספק שרות ועד שהוא מגיע ומחכה לו בבית חמש שעות.

מאיר שטרית: ..

יובל שאול: התחושה שלי שניסוי מהסוג הזה יבדקו לא רק את הטכנולוגיה אלא גם את עולם המעשה אם צריך או לא צריך ללכת לבתים ואיך ממפים למי יש מה וכו' הלאה ומבחינת מודעות מה שהזכיר האדון הנכבד יועץ עצמאי הוא צודק בהחלט כי מודעות הייתה לב העניין אם נבנה פרויקט ציבורי כזה שמגיע לאזרחים תהיה לזה חשיפה תקשורתית אז הבנקים וכל מי ששמע -

סרגיו רוזנצוויג: הנקודה היא כרגע לגבי אזרחים עד לפני שזה מגיע אתה צריך את התשתיות, ארגונים גדולים שנותנים לך שרות לאי אס פי בארץ ואז מתחילה התקשרות ממדינת ישראל החוצה ומבחוץ למדינת ישראל היום אנו בעולם בלי גבולות כלומר שצריך שהכול יעבוד ללא הפרעה.

מאיר שטרית: אבל מה צריך בתשתיות זה אותה תשתית.

סרגיו רוזנצוויג: לא רק מדינת ישראל אלא בכל המקומות.

דורון שקמוני: אין לך שום בעיה עם זה.

מאיר שטרית: אני רוצה להבין, מבחינה טכנולוגית אני חושב שלא צריך שום תשתית אותה תשתית של בזק שמעבירה את 4 תעביר את 6.

סרגיו רוזנצוויג: הקופסה שבסוף יודעת לקבל את הקצה, הנתבים וראוטרים ושרתים הם צריכים עדכון תוכנה חדשה.

דורון שקמוני: צריך לעשות סדר - יש בעיה, תשתית יש פעם אחת הכבלים שדרכם עובר המידע וזה לא צריך להחליף אבל במתגים, בתוכנה שמקבלת וצריכה להעביר הלאה צריך לטפל כי היום אחד לא יכול לתת ביטחון שלאורך כל הדרך כולה זה 6 ואז כשצריך לעבור בקטע שהוא לא 6 כי זה מחוץ לשליטת מדינת ישראל כלומר צריך לראות שהקשר הזה יהיה ללא הפרעה גם החוצה וגם אל מדינת ישראל וזו נקודה שאסור להתעלם, לבוא ולהגיד מדינת ישראל כולה יעברו ל 6 כול הבנקים והארגונים הכלכליים אבל הרשת העולמית שמחברת את אלו מישראל לא עברה כולה ל 6 אז ייתכנו בעיות.

מאיר שטרית: אבל הבעיה היא הפוכה כי כולם ב 6 אנחנו עדיין ב-IPV4.

דורון שקמוני: רק טיפה סדר, הבק בורן זו מילה טעונה מעט, הבק בורן העולמי היום כאשר אתה מתחבר ב- 6 יש לך רציפות לכל הקטעים שאינם איים ושנקודת העלה היא נכונה תיאורטית אבל מעשית באותו רגע שקיבלת כתובת ויצרת פירניג בנקודת פירניג מחוץ לישראל ב-6 אתה מחובר לתוף סביבה שהיא רציפה ורוב הספקים הגדולים הבינלאומיים תומכים ב- 6 על פני כל הרשת שלהם ולכן כשאתה מתחבר לאחד מנקודת הנחיתה שלהם אתה מקבל 6 קונקטיביטי לכלל האורך כלומר בעצם הטריגר למה שאנו מדברים כרגע הוא איזה שהוא מצב שבו אנו בארץ נמצאים קצת מאחור, הקונקטיביות בעולם הקישוריות בעולם היא ברמה הרבה יותר מתקדמת כאשר גוף כמו מחב"א או כל אחד אחר שהתחבר לפיר ב-6 הוא כבר מחובר אתה לא צריך לדאוג לרציפות בשאר הדרך אתה תגיע לכל אותם מקומות שהם 6 בורן אם אתה רוצה מתוך הבק בורן ה 6 ולכן אין לך בעיה של רציפות מחוץ לישראל.

דורון שקמוני: אני פשוט משתדל להיות מעל הרמה הטכנית שברורה ללא מעט אנשים, הקישוריות מחוץ לישראל איננה אישו, נכון להיום אנו צריכים שיותר ספקים יתחברו אל הבק בורן גם ב- 6 אנחנו צריכים שהארגונים יתחילו להיות ערים לנושא של 6 ויתחילו לעשות פעולות הכנה בניגוד למה שנאמר פה ואין טעם להתווכח אני חושב שלקוח הפרטי בבית הוא פחות או יותר תהיה הבעיה האחרונה כלומר יהיה תהליך לוגיסטי הדרגתי לא יחליפו לכולם באותו יום זה לא יהיה מבצע מסובך מידי אבל בהדרגה יגיעו לכל הבתים ויגרמו לכך שכל המשתמשים יהיו מחוברים ל-6 .

דורון שקמוני: גם המעבר הזה יהיה הדרגתי וייקח שנים, הארגונים אלה שמבקשים יותר מכתובת אי פי אחת פר חיבור אלה שצריכים את האי פי שלה וקבועות ובכך הם צריכים איזה שהיא קבוצה של כתובות, בלוק של כתובות אי פי תהיה תחת בעלותם הם גופים הראשונים שצריכים יהיו להיערך לה וגם כמו שנאמר פה ההערכות של ארגון ל-6 היא קצת יותר מורכבת מאשר לקוח ביתי, לקוח ביתי יחליפו לו את הקופסה והוא ימשיך לראות את האתרים האהובים עליו וזה יהיה כמעט שקוף.

מאיר שטרית: תודה רבה ערן גרף מבזק בינלאומי .

ערן גרף: קודם כל אני שמח שיש לנו עוד מתחרים שמספקים אינטרנט 6 ואנו לא היחידים בתחום אבל אנו חברה מובילה בשוק יש לנו את הכי מתקדמים אנו מחוברים כמו שנאמר פה גם כלפי העולם וגם כלפי לקוחות בארץ ב- IPV6 ומספקים שרות כזה ללקוחות.

ערן גרף: יש אתר שניתן לבדוק אם האתר תומך או לא תומך הציוד ניתן.

ערן גרף: רשות דיבור ליניב דיין שהוא מנהל מחקר ופיתוח שלנו שיסביר יותר לפרטים את הנושא של IPV6.

מאיר שטרית: אתם גם ספקים אי אס פי לא תשתיות?

ערן גרף: לא אנו על הוט על בזק.

מאיר שטרית: ממתי אתם מספקים?

יניב דיין: נספר לכם, אנו נמצאים בפרויקט הטמעה של 6 יותר משנתיים זה לא עניין של שבוע שבועיים עד היום בזק בינלאומי הכי גדולה בארץ אז אנו כבר יותר משנתיים במהלך הזה והוא עוד לא הסתיים כי עדיין יש קצוות של תקנים שרק עכשיו הסתיימה התקינה שלהם למשל אר טי אר 187 שמסדיר חיבור של לקוחות פרוט בנט הסתיים קצת לפני שמונה חודשים, היצרנים עצמם עדיין לא הספיקו להטמיע את התקנים האלה בציוד קצה שאלנו פה לגבי נתבי קצה של לקוחות בבתים ומה המשמעות של להחליף את 6 ולהטמיע בתוך הרשת, אז קודם כל צריך להסתכל על ספק שרות שנותן תמיכה ללקוחות האלה יש פה משמעויות כבדות מאד מבחינת לבוא ולדבר היום עם משהו שבכלל לא ראה כתובת אי פי ולנסות ברמה של ציוד תקשורת זה לא רק שדרוג של פריסה בעצם הרוב המוחלט של הנתבים בישראל צריך להחליף אותם לא מספיק שדרוג הגרסה ויש פה עלויות מאד כבדות וזה דווקא הנתבים היותר יקרים לרייט עצמו יש רשימה של נתבים שנתמכים והיא לא רשימה ארוכה שתומכים גם ב- 6 וגם העדכניים עדיין לא הסתיימו אז חלק הטמיעו את התקנים החדשים.

מאיר שטרית: ובינתיים הספקים ממשיכים למכור את הלא מתאימים את הנתבים ואת המודמים ואת הראוטרים.

יניב דיין: אז למשל בזק בינלאומי שנותנת ביום שרות פרייבט בוקס שזה נתב ביתי נותן רשת ביתית זו קופסת הפלא של האינטרנט דרכה אנו נותנים חיבור אם זה תשתית בזק או הוט רשת האלחוטית שרות של טלפוניה שלנו פנים ארצית ועוד הרבה שירותים אחרים.

יניב דיין: עוד הרבה דברים בקופסה אחת חיבור למדפסת רשת, חיבור מכל מקום בעולם קופסה מאד מתקדמת כאשר אנו הצענו את הפרויקט הזה, אחד התנאים כספק שמבינים את החשיבות במעבר ל- 6 ושתהיה תמיכה ב- 6 אבל מה הספק עצמו אומר לנו, אנו רוצים אנו מבקשים את 6 אבל אנו לא מסוגלים להביא לכם יש עדיין בתקנים אר טי אר 187 ציינתי את זה כדוגמא הוא רק בדרפט הראשון שלו ונדע לתת לכם פתרון עד סוף השנה, בתחילת שנה הבאה אבל זה משהו שאנו ממתינים לו ומצפים לו ובסופו של דבר פועלים מטעם עצמנו כספק גדול ואנו מחוברים לעשרות ספקים בינלאומיים רשת ה 6 העולמית בקישור הכי גדול.

מאיר שטרית: גם לקוחות בארץ יש לכם מחוברים ב IPV6?

יניב דיין: יש לנו לקוחות מחוברים עסקיים, לא לקוחות פרטיים הסיבה שזה עדיין מוגדר כסוג כזה זה פשוט מאד עדיין יש ונדורים שצריך לבצע את ההטמעה של הפרוטוקול הזה במערכות שלהם חוץ ממחשבים מדברים גם על windows xp וויסטא ו- 7 אז גם windows שתומך ב- 6 הוא תומך רק חלקית ולא מתאים כספק כמו בזק בינלאומי שרוצה לתת את השרות לכלל הלקוחות, המשמעות של תמיכה בלקוח שהוא ב- xp היא שונה מאשר –

מאיר שטרית: הוא עובד על מק?

יניב דיין: כן מגרסה 10.

יניב דיין: מק, לינוקס כמעט הכול.

יניב דיין: חשוב להבין שבבתים יש לא רק מחשבים, יש מצלמות שלא תמיד אפשר להחליף להם כתובות אי פי בזק בינלאומי נערכת לדברים האלה אנו בעד שזה שבעצם כל החברות ואתרים והלקוחות והספקי תשתית יתמכו ב- 6.

יניב דיין: מבחינת בזק בינלאומי המצב היום שהוא שיש לנו קולים של כתובות 4 לטווח, זמן בלתי מוגבל אבל יש לנו מלאים של כתובות אי פי 4 ויש גם פתרונות ביניים.

יניב דיין: אנחנו לא כל כך אוהבים פתרונות ביניים, יש כל מיני שבאים בצורה של פאנלים וצורה של נאט נקרא לזה עד שבסופו של דבר גם נעשית פעילות וחשוב לי לשתף אתכם בזה.

דורון שקמוני: כרגע אי אפשר לקנות מכם אפשרות כזו נכון להיום?

יולי תמיר: אנו יודעים לחבר לקוחות IPV6 עסקיים במסגרת ניסוי בהחלט זה לא משהו -

מאיר שטרית: זה עוד לא בשוק.

ערן גרף: זה בניסוי.

מאיר שטרית: אדם לא יכול לפנות לבזק בינלאומי ולהגיד אני רוצה את קופסת הפלאים שלכם זה אפשר קופסה בלי IPV6 פלא אחד פחות.

מאיר שטרית: בבקשה רון נחמן, ראש עיריית אריאל.

רון נחמן: אני לא יושב פה בתור ראש העיר אלא ראש הועד של מדע וטכנולוגיה של השלטון המקומי.

רון נחמן: שמחתי לשמוע מה שאתם עושים, אני חושב שאני בתור לקוח פרטי שלכם שעברתי ל- פרייבט אן ג'י אן אז עכשיו אני יכול לראות הכול, עוד כסף תשלם.

רון נחמן: עד שעשינו את הפרויקט של עיר חכמה לפני 12 שנה ודיברנו על צינור אחד שיכנס הביתה וייתן את כל הדברים האלה ועשינו עם שאול אלוביץ עם יורוקום את הניסוי הזה אז עשינו גם אז מהבק בורן משיקגו, הורדנו את ה-voice ועשינו את התמונות ואת כל ה-streaming ואת התשתיות.

רון נחמן: היום נגמר הסיפור הזה מחפשים עכשיו תשתיות איך למלא את התוכן.

רון נחמן: אני כרגע לא שואל בתור פרייבט אן ג'י אן כי עשיתי את זה באופן פרטי אני מדבר בשם שלטון מקומי אתם דיברתם על לקוחות עסקיים אני מניח שמול הבזק יהיו גם מתחרים שירצו להעלות על הדברים הללו, לפחות כבלים או משהו אחר ואני שואל אותך שאלה פשוטה כשאתם אומרים לקוחות עסקיים זה לא רק הבורסה בתל אביב, אנו מייצגים שלטון מקומי זה כל מדינת ישראל ויש לך 260 רשויות מקומיות שלפי דעתי לקוח שבהחלט צריך להיות חלק מכל הפריסה האסטרטגית שלכם ובמשך שנים אני אומר כאן

רון נחמן: גם למנכ"ל משרד התקשורת אני לא יודע כמה שנים עוד מאז שולמית אלוני התעסק בדברים האלה, זה הרבה זמן אני חושב יש לנו את הבעיה הזו שהשלטון המקומי לא יקיים בכלל.

רון נחמן: אחר כך יתנו לנו מעמד של לקוח מועדף או איזה משהו כזה כמו חברות הסלולאר ומה שאני מבקש מכם שתהיה פניה מוסדרת כי אנו גם ה 15 הגדולות.

רון נחמן: לרכז את הדברים האלה יחד איתי מהשלטון המקומי.

רון נחמן: היינו רוצים מאד לשמוע מכם איך אפשר לחבר את תל אביב, חיפה, ירושלים העירייה שאני ראש העיר שלה ומקומות אחרים ולראות איך מקדמים את כל מערך המחשוב של השלטון המקומי כי יש בעיה קשה מאד.

רון נחמן: רשות המקומי מתאגדת ועושה מכרז למשל לאספקת שרותי טלפון סלולרי לכול השלטון המקומי כמו שהחשב הכללי עושה, הייתם מקבלים מחירים כמו שהממשלה מקבלת.

רון נחמן: אנחנו 7 אגרות לדקה.

רון נחמן: מה שאני מבקש מכם, קחו בחשבון אנא עמדו איתנו בקשר ויש על מה לדבר כי העסק הזה ירוץ קדימה מי שלא רואה את זה היום יראה את זה מחר .

ערן גרף: אשמח להרים את הכפפה ולהיפגש איתך.

מאיר שטרית: לא נעשה מכרז כזה אף פעם בשלטון המקומי אני עוקב אחרי זה.

מאיר שטרית: אומר לי מנכ"ל משרד התקשורת שרשות המקומית עשתה מכרז -

רון נחמן: הבעיה של השלטון המקומי זה הבעיה של התדרים שלכם שהיום אנחנו מבקשים לקבל את הנושא של התדרים ולא נותנים חוץ מwi-FI הפתוח ודברים כאלה וזה לא נדון בפרום הזה כי זה לא על סדר היום אנחנו רוצים שתהיו ספקים ולקבל את הרישיונות האלו.

מאיר שטרית: תודה רבה רון.

מאיר שטרית: אני רוצה לומר שאנו פנינו לבזק, להתייחסות מה בזק עושה בעניין האם הם פועלים.

מאיר שטרית: אני אקרא לכם מה ענו.

מאיר שטרית: "להלן התייחסות בזק לפנייתך שבמסמך" נכתב לרועי גולדשמידט "ראשית נציין שטכנולוגיה IPV6 מוצגת כאופציה עקרונית למצוקת אינטרנט שנים רבות.

מאיר שטרית: אולם בשל מורכבותיו הקושי ביישום מעבר לטכנולוגיה זו לא צבר תאוצה בעולם" - כנראה הם לא חיים בעולם "עד כה לא נדרשה בזק להיערך לתמיכה ב-6 כי לא הייתה דרישה לא מצד לקוחות ולא מצד ספקים ולא כתוצאה מצרכים פנימיים.

מאיר שטרית: עם זאת נציין כי ציודי התקשורת החדשים יותר שבזק רוכשת ומתקינה תומכים ב-IPV6 ומעבר לטכנולוגיה הזאת מצריך שדרוג יתר.

מאיר שטרית: במידה וספקי האינטרנט יספקו 6 יהיה צורך בהחלפת ציוד הקצה שבזק מספקת כיום ומתקינה בבית הלקוח או בשדרוג ציוד זה.

מאיר שטרית: חווית המשתמש לא תשתנה כתוצאה מכך.

מאיר שטרית: שלוש – בהתייחס להשלכות של חברות התקשורת לא בוצעה בחברה בדיקה מפורטת של מעבר ל 6 נציין כי יש לנו תסריטים שונים בהתאם לשירותים ולמודל ההנדסי המשפיעים על אופן המעבר לטכנולוגיה זו ועל השינויים הנדרשים כתוצאה מכך על כן מעבר לידיעה כי מעבר לטכנולוגיה זו יצריך רכישה ידע טכני בתחום הכשרות וצבירת ניסיון למניעת תקלות קשה בשלב זה לאמוד את ההשלכות והעלויות למעבר ל IPV6.

מאיר שטרית: לכל האמור לעיל לא נתנו לוחות זמנים ומעבר ל 6 עד כה עם זאת ככל שתהיה דרישה למעבר לטכנולוגיה זו החברה תארך בהתאם יש להביא בחשבון שמדבר בתהליך הדרגתי וארוך המצריך הבנה משמעתית הבנת המשמעויות תכנון והטמעה".

מאיר שטרית: זה תגובה של בזק כלומר בשורה תחתונה אנו עושים כלום ממילא ציוד הקצה שנמכר במילא בעולם הוא תומך בדרישות בזק לא עושה כלום היא מספקת תשתית לחצי ממדינת ישראל-

עדן בר טל: המכתב הזה לו נכתב ב 2007 זה היה ממש מתאים הדבר העצוב הוא שהוא נכתב ב 2011 .

מאיר שטרית: נכון.

עדן בר טל: אם תשים לב הנקודות אבל שם.

עדן בר טל: אנו עושים את זה כי אין דרישה ולא תהיה דרישה.

עדן בר טל: זו בדיוק הנקודה שבה הממשלה צריכה להתערב אף אחד לא דורש צינור ביוב בבית.

מאיר שטרית: נכון מאד.

מאיר שטרית: ככה פתחתי את הישיבה יש פה נציג של האוצר או של החשב הכללי או של המחשוב?

יובל כמראן: יש ממשל זמין.

מאיר שטרית: ספר לנו מה אתם עושים בעניין.

מאיר שטרית: יובל כמראן:

מאיר שטרית: אני יובל כמראן מנהל טכנולוגי בממשל זמין האמת היא שבאמת אין הרבה מה לעשות מבחינת ממשל זמין הדבר היחיד שאנו באמת יכולים –

מאיר שטרית: אתם יכולים לעבור ל 6.

יובל כמראן: לא כל כך כי כמו שאתה רואה הספקיות עדיין לא ערוכות לזה.

מאיר שטרית: תעשו מכרז.

יובל כמראן: במכרזים החדשים שאנחנו מוציאים יש כבר התייחסות לזה גם במכרז של שרות התקשורת אנחנו לא מבקשים את זה בתור דרישה כי זה יפסול הרבה מאד ספקים אנחנו מבקשים בתור מהו הרוד נט ומה אתם יכולים לתת היום עדין לא דרישה.

יובל שאול: מדבר במכרזי ציוד או מכרזי שירותים?

יובל כמראן: קודם כל מכרז שירות לחיבור לאינטרנט בתור ספק שירות, זה עדיין תביאו לנו את הרוד נט אנחנו נותנים ניקוד מסוים אם אתה תומך בזה אבל עוד הפעם אנחנו לא יכולים לדרוש את זה כי רוב הספקים לא יכלו לעמוד בזה.

מאיר שטרית: אז הם יצטרכו לעבוד.

מאיר שטרית: הרי אתם לא חייבים לעשות את זה מחר בבוקר אם הממשל זמין אומר תדעו כולם לכל הספקים בארץ בנקים קשרים חצי עולם תדעו לכם עד תאריך מסוים אנחנו עוברים ל6 ומי שלא יהיה לא יחובר, אתה נותן התראה מראש אין מי שלא רוצה להתחבר לממשל זמין אז יזוזו שלוש שנים קדימה בתאריך איקס כולם ב-6 נקודה.

מאיר שטרית: ואנא היערכו בהתאם אותו דבר עם משרד התקשורת היה דורש מכל ספק לעשות את זה או הצבא או הבנקים הכול היה משתנה.

מאיר שטרית: ברור זה לא יקרה מאליו חברים לצערי יחכו עד הדקה התשעים שהכול יתפוצץ אין כתובות ישראל לא מחוברת ואז יעשו ועדת חקירה למה לא טיפלו בזה קודם מי אשם ומי אחראי אני לא מציע לחכות לאז.

מאיר שטרית: אפשר לקדם את פני הרעה מראש ולהגיד בואו ניערך לזה מהיום.

מאיר שטרית: חשבתי על הדבר הזה ולכן כינסתי ישיבה היום שמעתי על הדבר הזה ואמרתי זה נכון לישיבה וההתרשמות שלי פה שאין היערכות של המדינה למעבר של 6 גם לא בעוד 5 שנים.

מאיר שטרית: נותנים לזמן לעשות את שלו ובדרך כלל הזמן לא עושה שת שלו ועושה את זה הפוך כמו תהליך שלום.

מאיר שטרית: יכולנו לגמור הסכם שלום עם הפלסטינים בחצי מחיר בחצי מחיר לפני שלושים שנה בלי שהיינו צריכים לשלם היום כי מי שהיה לו שכל ולהגיד שהוא מסכים.

מאיר שטרית: לא עשינו יעלה יותר יקר אותו דבר פה הזמן משחק לרעתנו ואני מציע שכדאי לפעול בעניין ואני אומר למנכ"ל משרד התקשורת שאני ממליץ בפניכם להקים כוח משימה של משרד התקשורת לשבת על המדוכה לקחת את כל המומחים בארץ לבדוק את הסוגיה, לקבוע איזו מפה, לקבוע לוח זמנים להביא הצעה לממשלה כמו שעשו ארצות הברית, קנדה האיחוד האירופי להמליץ בפני הממשלה על תכנית.

מאיר שטרית: חברים אנחנו ממליצים שעד שנת כך וכך תדעו אנחנו עוברים ל-6 קודם כל אתם יכולים להפסיק יבוא של כל הראוטרים שלא תומכים ב-6 כל השרתים יכולים לעבור כבר דור ולהגיד אין יותר אישור להביא ספקים ישנים, הכול חייב לתמוך שבל גם ב-6 וגם ב - 4זה כבר ימנע וזה הציוד שאנחנו מאשרים.

יובל כמראן: סלולארים אתם כן מאשרים וסלולאריים הולכת להיות הבעיה העיקרית בקרוב.

יובל שאול: מדובר על ראוטרים שהתדר לא תדר תחת רישיונות שלנו ולכן הציוד הזה לא עובר דרכנו בכלל אבל היות ואנחנו לא באים בנושא כזה-

מאיר שטרית: אבל אם אתה אומר לספק תקשורת אנחנו דורשים ממך לעבור לראוטר - שהוא חייב לא תהיה לו ברירה.

עדן בר טל: אני מסתכל על שני ISPS שיושבים פה שהם הופיעו פה, הייתי אומר מנהלי השיווק ששלחו אותם, מה שמפתיע הפער בין הדברים שאמר נציג ISP של בזק לעומת המכתב שקראת מבזק חברת האם באותו פער של צד אחד אנחנו מתכוננים ומצד שני חברת התשתית העיקרית בישראל בזק שולחת תגובה שלא יודעים על מה מדובר כמעט כלומר לא עכשיו הדבר הזה מפריע לי אני אומר בצורה כנה

מאיר שטרית: אם בזק ישקיעו כל כך הרבה כסף בהערכת התשתית איך הם יכלו להכפיל את כספם בעוד שלוש שנים הדבר הזה לא יכול לקרוא אם היו משקיעים בתשתית.

עדן בר טל: קודם כל צריך להגיד האחריות בנושא זה אני מדבר על שני ISPS שיושבים פה ואני שמח לשמוע שהם עושים את מה שהם עושים.

עדן בר טל: שתי מסקנות שאני מוציא מפה ואני מקווה שאני מכון לדעת אדוני.

עדן בר טל: אחד אני אחזור למנכ"ל האוצר ואבקש דיון משותף של המשרדים לנושא אין כתובת אחת או ברורה אבל לפחות זה הגורם הרלוונטי במדינה כברירת מחדל שאנחנו נשב איתו אני מכיר אישית את המנכ"ל והוא ער יותר להתפתחויות טכנולוגיות שונות ומשמעויות שלהם על הכלכלה ולכן אני מניח שחלק המסקנות שלנו קדימה תהיינה להתחיל לעבוד בצורה משותפת איך לקדם את זה.

עדן בר טל: דבר שני אנחנו כמשרד נפנה פניה ראשונה לשתי ספקיות ISP על מנת קודם שיצהירו היכן הם עומדים בעניין הזה קודם זה הצהרת סטטוס וזה יהיה חומר גלם טוב מבחינתנו לשקול איך אנחנו מתקדמים קדימה ואני אומר יש כאן אולי דברים שלא כתובים לי במנדט של המשרד אני אומר את זה אבל לא בשביל להיכנס לעולם האינטרנט בכוח כמו שאתם מכירים.

עדן בר טל: אתם יודעים ששמרנו על גבולכם עד כה במקסימום האפשר ובכן אופן אתם מבקשים שאנחנו נסתכל על העניין נציגי מדינת האינטרנט היקום המקביל ולכן אנחנו נעשה מספר פעולות והפעם אני רואה שזה התקבל בהבנה ובאהדה אז לפחות מהצד הזה זה יהיה בסדר.

יהונתן קלינגר: כמה דברים קטנים להוסיף.

יהונתן קלינגר: בתחילת המאה ועשרים נמצא רדיו ה- AM להזכירכם.

יהונתן קלינגר: חמישים שנה הוא שלט בכיפה עד שהבינו שהולכים להיגמר התדרים וצריך לשפר את האיכות והגענו לרדיו FM וגם שם היה משבר מה עושים עם התחנות של ה-AM הישנות שלנו.

יהונתן קלינגר: היום מאה שנה אחרי עדיין יש תחנות AM ויש תחנות FM אבל כולם עוברים לרדיו דיגיטאלי.

יהונתן קלינגר: אנחנו לא נצליח להרוג את 4 אבל יש כמה דברים שאנו צריכים להסתכל עליהם.

יהונתן קלינגר: אחד, רשתות פנימיות 6 זה לא רק אינטרנט אלה גם על כל רשת שהיא מבוססת על אי פי, הרשתות של המדינה הרשתות הפנימיות בתוך רשויות מדינה וארגונים צריך לתמרץ את הגופים קודם כל לעבור את הרשתות ל-6 כמו שמחב"א עושים כדי שיתרגלו ילמדו יכירו גם שזה ייקח קצת זמן כך תהיה לנו מודעות ויהיו לנו אנשים שיכלו לטפל מבחינה מקצועית ב-6.

יהונתן קלינגר: דבר שני זה תשתיות הסלולר, חברות הסלולאר שהולכות לעבור כמה שיותר להיות צרכניות כבדות מאד של כתובות אי פי צריכות לדעת לטפל אולי במסלול של נאט או במסלול של רייטינג אבל לתת מכשירי הסלולר במקום IPV4 לתת IPV6 ולקבוע שמי שרוצה 4 אולי יצטרך לשלם יותר כי שאנחנו מדברים על 7,000,000 מכשירי סלולר לפחות פלוס כתובות אי פי בבית וחכו גם למכונת כביסה יהיה אי פי יכול להיות שרשתות הסלולר נוכל להגיע למצב שבו נייעל את הכתובות במיוחד שבתחום הסלולרי לא צריך את זה.

יהונתן קלינגר: הדבר השלישי זה רשתות מטרו בישראל לצערנו אין לנו רשתות מטרו אין לנו דרך לתת לאזרח שרוצה אינטרנט או שלא או שצריך לקבל אי פי יעיל, יש לנו גם את בזק וגם את הוט שה- tunneling שלהם החיבור מהבית ISP מתבצע על ידם, שתיהם או לפחות הוט נותנת לי קודם 4 לרשת הפנימית שלה אני מתחבר החוצה.

יובל שאול: זה רק בהוט.

יהונתן קלינגר: אוקי שגם את מנגנון שם יהיה אפשר לעביר ל-6 ולהרגיל אנשים ואולי על הרשת הזה לפני שאנו מרגילים אנשים לקבל גם רשת פנימית שבאמצעותם הוא יוכל לקבל כל מיני שירותים שהם לא אינטרנט.

יהונתן קלינגר: אם הממשלה תשב אל אותו רשת לא מטרו זה לא יעמיס על האינטרנט נוכל לקבל רשתות מעל האינטרנט לתת את השירותים לאזרח בצורה מהירה ועל ה-6 כדי לתמרץ את כל שאר המקומות שרוצים לקבל את זה בחינם ויעיל לקבל את זה.

יהונתן קלינגר: כך אפשר בלי התערבות ממשלתית יותר מדאי אלה עם דחיפה קטנה לתמרץ אנשים ולתת להם איזו שהוא סוכריה בשביל לעשות את זה אותו דבר בסכר של כתובות אי פי לפתוח בורסת אי פי הולך להיות לנו מחסור כמו אסיה לשכנע אנשים למכור וליעל את חלוקת כתובות אי פי בארגון שלהם ולחכות ליום שזה יגמר כדי שהמחירים שלהם יעלו ולהעביר אנשים ל-6 תודה.

יובל שאול: איך אני יודע אם הכתובות של זה 6 או 4?

סרגיו רוזנצוייג: יש היום כמה תולים שמאפשרים לדעת אם הכתובת היא 4 או 6 וגם הכתובת של היעד שפונים אם היא 4 או 6 זה יצא עכשיו לרגל יום האי פי העולמי.

יובל כמראן: בנוסף לזה כל מכרז שעוסק בציוד תקשורת מעכשיו אנחנו בעצם בוחנים שיש מענה ל-6 האם אפשר להציע לנו ציוד שתומך ב 6 ואם כן אז זה הופך לדרישה ואם לא זה הופך למשהו שהוא רוד נט תגידו לנו מתי אתם יכולים לעשות ומתי מתכננים להוסיף את זה.

יובל שאול: מה התפקיד שלך?

יובל כמראן: מנהל טכנולוגיה.

יובל כמראן: ממשל זמין יש לו השלכה עצומה על כל שירותי הממשלה אין ספק בזה ואני חושב שאם אתם תגידו שעוד 5 שנים אנחנו עוברים ל-6 ואנחנו מציעים לכם להיערך בהתאם.

יובל כמראן: אנחנו מוכנים להרים את הכפפה ומוכנים להיכנס לניסיון.

מאיר שטרית: אני אמרתי סתם חמש שנים כדי לא להפחיד את אף אחד מצידי תעשו חשבון כמה שצריך, תתנו התראה הדבר צריך להיות משולב כמו מה שאמר מנכ"ל משרד התקשורת ואני חושב שהוא אומר נכון לעשות שילוב ידיים בין משרדים הרלוונטיים לעניין, תקשורת, אוצר החשב שהוא אחראי על ממשל זמין, משפטים, הצד הכלכלי לעשות צוות ממשלתי שיפעל, יעשה בדיקה, יקבע מדיניות כמו שעשו בעולם אגב העולם לא ישתלט על איגוד אינטרנט הוא רק עזר לו לפתור את הבעיה ואני חושב שצריך לעשות את זה עכשיו וזה יהיה יותר זול והרבה יותר נכון לפני שנגיעה למצב של סתימה במערכת הזאת.

שלומי דולב: אולי אפשר לעשות כמו בסיגריות שזה מזיק לבריאות.

יוליאן אויפה: אני רוצה להתייחס לכמה דברים שנאמר פה קודם בנושא הבורסה של כתובות אי פי.

יוליאן אויפה: לפי החוק הבינלאומי אסור למכור כתובות באופן כללי אין לו מחיר וערך ולכן אי אפשר למכור אותו בכלל.

יובל שאול: לא נכון אושר כבר ברייט.

יוליאן אויפה: אושר כבר ברייט, אוקי בכל מקרה מי שיודע ומי שלא יודע חברת וי או סי כרגע אנחנו בשלבים לקבל רישיון MVNO

מאיר שטרית: תציג את עצמך.

יוליאן אויפה: יוליאן מחברת sipme אנחנו כרגע בתהליך לקבל רישיון מכיוון שאנחנו חברה חדשה אנחנו מאמינים שכן, אנחנו מתכוונים –

עדן בר טל: כן, מספר חברות כבר קיבלו רישיון אתם צריכים לקבל בסוף החודש, יש חברות שגם קיבלו רישיון יש שלוש חברות שחתמו עם מפעיל מארח אנחנו מניחים בחודשים הקרבים חברות שנכנסו לעבודה.

עדן בר טל: זה הגל הראשון, משנה הבאה זה שתי חברות שזכו זה הגל הראשון הגל הבא זה במהלך תחילת שנה הבאה זה שתי החברות שזכו בתדרים זה כבר לא מאפיינים וירטואליים.

מאיר שטרית: כן קראתי בעיתון שחזי בצלאל זה אקספון?

מאיר שטרית: הולך למכור סימים לחו"ל זה רעיון נהדר.

מאיר שטרית: שאתה קונה סים שיש לו 15 מספרי טלפון שונים שאתה יכול בכל מדינה בעולם לדבר במחירים יותר זולים במקום שאני יתרוצץ בצרפת להחליף את הסים שלי, לקנות סים צרפתי, אגב זה פשוט אבסורד עשיתי פעם שגיאה ונסעתי עם האייפד שלי לגנבה וגלשתי איזה שעתים בערך לא קניתי חבילת תקשורת לא קניתי כלום אלפי שקלים קיבלתי חשבון 2500 ₪ חשבתי שזה טעות צלצלתי לפלאפון שאלתי מה זה 2500?

מאיר שטרית: אמרה לי כן אתה גלשת אמרתי לה בטח גלשתי אבל שעתים 2500 שח?

מאיר שטרית: אמרה לי זה טירוף אבל זה המחירים אין לנו ברירה אני לא קניתי את זה אבל שילמתי אין לי ברירה ואז החלטתי אני לא גולש בחול יותר נקודה ומנתק את הגלישה.

עדן בר טל: אתה קונה חבילת data

מאיר שטרית: אם אתה עובר חבילת data בפסיק אחד, אתה גם משלם מאות שקלים.

יובל שאול: יש פתרונות יותר פשוטים יש חברות שמוכרות כיום ראוטר קטן שאתה יכול לקחת איתך לחו"ל בלי להגיד שמות של חברותו מדבר על עשרה דולר ליום.

עדן בר טל: בגלל הבעיה הזאת אנחנו הכנסנו את נושא של התראה לקראת סיום חבילה אתה מקבל שתי התראות שתדע היכן אתה עומד כי ברגע שאתה עובר את זה בביט אחד אתה משלם חדרים בדירות.

עדן בר טל: ..

מאיר שטרית: יש פתרון אחר, שראיתי בצרפת שאתה מגיע למקום אחר אני הולך לחנות של טלפונים קונה סים של גלישה ב-data אתה קונה לארבעה ימים בתשעה יורו גולש 24 שעות גם באיטליה.

מאיר שטרית: בארצות הברית זה המדינה היחידה שאי אפשר לקנות סים כזה ולעשות את זה מעניין למה אף ישראלי לא מפתח סים שיפעל בארצו הברית בצורה הזו שיכלו לעשות את זה גם בארצות הברית.

מאיר שטרית: בצורה הזאת שאלתי אותם למה?

מאיר שטרית: אמרו לי זה לביטחון אמרתי להם הרי אם אני מחבל אני לא אתן את השם שלי לקנות, אני אקנה מכשיר בלי פג וישתמש בו איזה בטחון?

מאיר שטרית: מדינות יותר מפגרות מאיתנו, אגב בפסח הייתי בפנמה בכנס של אי פי יו לצערי ביליתי שם את הפסח, נכנסתי לחנות קניתי סים מקומי הכול ב-20 דולר.

מאיר שטרית: בדרך אגב בלק ברי עולה שם 34 דולר ופה ברשתות 3,500 ובחוץ אולי 1,000 שקל פחות ולכן כדאי לאסור לחברות הסלולרי למכור טלפונים וזה יוריד את המחיר.

עדן בר טל: אני אומר שוק חופשי הצבור מעדיף לשלם 1,000 יותר הממשלה עשתה כל מה שאפשר והציבור יעדיף ללכת אצל דייל א' ולא בחנות ממול.

מאיר שטרית: כי משווקים לו את המכשיר עם הכול.

מאיר שטרית: אם אני קונה מכשיר בחוץ לארץ הם חייבים לצרוב לי את הכול בעברית?

עדן בר טל: לא, אבל בחנות ממול יעשו לך את זה בשמונים ש"ח.

מאיר שטרית: נמצא איתנו חבר הכנסת דורון אביטל מקדימה הוא מחליף את חבר הכנסת זאב בוים והוא נמצא איתנו כאן בוועדה.

מאיר שטרית: אתה מוזמן להיות איתנו בוועדה בכל זמן.

יובל כמראן: כמו שאמרתי אנחנו נהיה מוכנים נשמח להרים את הכפפה ולהתחיל תהליך ניסיון ברגע שיש ספקיות שמספקות את זה ולבחון את הנושא.

דורון אביטל: הנושא של כתובות בעברית היה על זה דיון פעם.

יהונתן קלינגר: מי שקנה כתובות בעברית מגיע לו.

דורון אביטל: זה תופס בעולם או שיורדים מזה?

עדן בר טל: עברית לא תופס בעולם.

עדן בר טל: ..

עדן בר טל: זה תופס לאט לאט בשפות זה לא מחליף את הכתובות לא במעט מדינות אף אחד לא צפה שזה יחליף את.

עדן בר טל: .

עדן בר טל: ויהיה באותו הגודל ויש לו את הנישה שלו.

דורון אביטל: רק אם אפשר לעשות לי בריפיניג על ה IPV6 הזה ומה השינוי הדרמטי ?

סרגיו רוזנצוויג: יכולת לתת הרבה יותר כתובות כלומר לחבר אותו למחשבים היום אפשר לחבר עד 4 מיליארד מחשבים והשיטה החדשה זה מספר שבין 39 ספרות פי 29 ממה שיש היום.

דורון אביטל: ומי קבע את הסטנדרט החדש הזה?

יהונתן קלינגר: זה פי 2 בחזקת 29.

סרגיו רוזנצוויג: מבחינת סדר גודל זה מספר מאד גדול במקום 4 מיליארד כתובות זה 4 מיליארד כפול 4 מיליארד כפול 4 מיליארד.

סרגיו רוזנצוויג: כן העולם מתחיל במשהו שהוא אתה יודע זה פונקציה מערכית הרבה זמן לא ראינו כלום ועכשיו מתחילים לטפס בעלית מדרגה אבל אם נחכה עוד שנה נראה משהו כזה.

דורון אביטל: סתם להשכלה מבחינת עמדה כמו של ועדת הכנסת או גוף ממשלתי מה המנדט להתערב בזה?

עדן בר טל: שאלה רגישה.

עדן בר טל: אמרתי בתחילת הדברים שתחום האינטרנט ככלל הוא יקום מקביל ברמה גלובלית וככה נשמר בכל התהליך מהאוניברסיטאות בארה"ב ועד שהפך לכפר בסין ביקום המקביל הזה ממשלות ככלל מערביות דמוקרטיות לא מתערבות כמעט, לא מדבר על הדין הכלי ועברות שמבוצעות, לנו יש פיקוח מסוים מוגבל מאד על חברות הגישה, התשתית באספקטים תחרותיים שונים אבל כמו שאמרתי ליו"ר היות ונוצר פה צורך שוחחתי גם עם מנכ"ל האוצר בזה למרות שאין כתובת בממשלה ברורה או אחריות ממשלתית בנושא הזה אנו מדינה קטנה ויש לנו תחושת אחריות משותפת וזה גם לא מ שנה מי לובש כובע באיזה דקה יש שולחן משותף יש בעיה כולם שותפים לה, כולם צריכים לפתור אותה הנקודה הארכימדית בתהליך הזה היא ה-ISP בעיקר כי פעם הם החליטו ושני ה- אס פיז שיושבים כאן כבר בצעו את התהליכים גם בזק בינלאומי וגם אקספון ואני לא יודע אם המילה סיימו היא נכונה אבל הם בנקודה מתקדמת ביותר שניתן להגיע אליה בשלב הזה לפי התקינה הבינלאומית על מנת לספק את אותם כתובות אי פי וי שיצטרכו אותם בעתיד אני לא ברור לי איפה מצבם של האחרים והמכתב שקרא היו"ר.

מאיר שטרית: לפי התשובות שאני קיבלתי אפס.

עדן בר טל: הבנתי, וכנראה בגלל זה הם לא פה והמכתב שנשלח מחברת בזק חברת תשתית שגם צריכה להיות מסונכרנת למהלך הזה מראה שגם שם לא בצעו את ההתקדמות שבצעה חברת הבת שלהם, הפערים האלה אני אדון בהם עם מנכ"ל האוצר ונחשוב איך ברמה ממשלתית אנשי האוצר מאד מעורים בנושא של מחשוב גם של המדינה כלקוח וגם בהסתכלות יותר רחבה של מקרו כלכלה במדינת ישראל ונחשוב מה עושים עם זה וכנראה צוות משותף יצטרך להתחיל לטפל נקרא לשולחן לגורמים משותפים נוספים ונתחיל לטפל בזה.

עדן בר טל: רמת המודעות אצל הצרכנים היא תהיה קושי עתידי שאני צופה אותו לשכנע אותם משהו שלא ברור מה ולמה ועוד שיעלה להם כסף זה בכלל נראה לי תהיה בעיה ואז יתחילו לריב על מי האחריות האס פיז או הקליינט המסכן בבית זו תהיה נקודת מעניינת בעתיד.

יהונתן קלינגר: לא כל כך מסכן אל תעשו את התושבים מסכנים.

עדן בר טל: לא, אבל חלקים רחבים באוכלוסיה, בשבילם להוציא סכום של 200 ש"ח עלול להיות בהוצאה ואנו מכירים את הנושא הזה מה – די טי טי ומהפניות לסייע ולמדנו משהו שגם בהוצאות קטנות יחסית לשכונות שאני בא מהם בשכונות אחרות זה כנראה –

מאיר שטרית: כל מי שיש לו די טי טי בבית התנתק מהכבלים.

יהונתן קלינגר: כמה זמן לקח המעבר הסופי לדי טי טי עוד לא בוטלו הערוצים האנלוגיים?

עדן בר טל: קודם כל אנו השר החליט במקום לעשות שט דאון במכה אחת לתת את זה בהדרגה באזורים בארץ לראות איך זה מסתדר והתהליך בעיצומו ברור שתוך כמה חודשים אין רדיו אנלוגי.

יהונתן קלינגר: זה מקביל ל 6 אותו הסדר צריך לבוא.

עדן בר טל: גם עולם האינטרנט מקביל לעולם שלנו אני מתממשק למקום שאתם לא מרשים לנו להתקרב אליו וברמה ממשלתית כן נשב ונראה איך מקדמים את זה שלממשלה יהיה סי אי או אני מניח שזה ממש גם יהיה לזה גם טיפול מאד ברור וממוקד בנקודה מאד מסוימת שהיא יותר רלוונטית לעניין אבל לא נחכה עד אז אלא כבר יזום את הדיון עם מנכ"ל האוצר סי אי או היא באוצר זה למעשה יוזמה של מנכ"ל האוצר חיים שני.

גלעד נס: אני עיתונאי, מנכ"ל משרד התקשורת מכיר את עמדתי לצאת נגד רגולציה בדרך כלל, אבל אני רק רוצה להעיר שמשרד התקשורת כן מעורב בנושא הזה בדרך עקיפה גם אם הוא לא אמור להתערב בהקצאת הכתובות עצמם, הרגולציה בישראל מצד התקשורת היא כזו שחברת תקשורת מורשית לעשות רשימה סוגרה של דברים והיא נדרשת לעשות רשימה סגורה של מחויבויות זה מנוסח ברישיונות עכשיו עלו בדיון פה שני נושאים שמשרד התקשרות בשלב מסוים כן יצטרך להתייחס אליהם אחד זה החלפה של ציוד קצה בבית הלקוח והשני שיש פה גם את סיפני שהוא ספק וויס סלולואר ובזק בינלאומי יש כפי שאני הבנתי הבעיה העיקרית בפתרונות הביניים שמבוססים על tunneling ועל נאט היא בוויס אובר אי פי שהוא יותר רגיש לעניין הכתובות האי פי הוירטואליות אז סביר להניח שמשרד התקשורת גם אם הוא כרגע מתנדב להיות שותף בתהליך התנעת ה-6 הוא יהיה בשלב מסוים בעוד שנה שנתיים מעורב בתהליך הסנקציות והאכיפה של מי שלא יעבור בהיבט של טיפול בלקוח או איפשור קישור גומלין, לכן יש סתם כאזרח יש איזה עבודת הכנה מסוימת של איך לאכוף ואם לא צריך לאכוף את רישיונות משרד התקשורת בעניין הזה.

מאיר שטרית: תודה רבה גלעד אבל אני מבקש שבתור עיתונאי אם אתה כבר יושב איתנו שתתן ביטוי למגמה הזו שהציבור יבין שיש בעיה וכדאי לו לבדוק כשהוא קונה.

גלעד נס: זה התוכן השיווקי שרץ פה.

מאיר שטרית: אותי מעניין שהציבור שקונה מזמין אינטרנט הביתה ומקבל כתובת אי פי לפחות שיקנה מודם וראוטר, שיבקש שיתנו לו את זה שעובד גם על IPV6 וגם על 4IPV שלא יצטרך לקנות אחר כך שתיים כי הבעיה שלי שהיום ממשיכים למכור את הסחורה של 4 בלבד לפחות את זה אפשר למנוע מאנשים לקנות ציוד שלמחרת יצטרכו לזרוק אותו.

גלעד נס: המצאותינו כאן היא במטרה להעלות את המודעות בציבור.

מאיר שטרית: תודה רבה .

יוליאן אויפה: שוב השאלה שלי בעצם איך אנו יכולים לקבל התחיבות שלפחות תהיה תמיכה של 6 בחברות סלולאר שאיתן אנו אמורים להתחבר בסופו של דבר?

יובל שאול: חברות של מי?

יוליאן אויפה: אנו בתור חברה חדשה לא הולכים לקבל הרבה כתובות אי פי כי אין אותם פשוט כלומר כשאנו נצטרך לרכוש כתובות של בזק בינלאומי שגם לא יחלקו לנו אותם בלי סוף.

יוליאן אויפה: מכיוון שאנחנו מוצאים פתרון חדש אז אנו שוקלים בהחלט לממש את הפתרון הזה כבר בתנאי שיש לנו את 6 מכיוון שאנו מספקים לא רק שיחות בעצם אלא גם אינטרנט לפלפונים ואנו חייבים הרבה מאד כתובות אי פי.

יובל שאול: לא הבנתי, למה לא תיקחו 6?

יוליאן אויפה: זהו שאנו צריכים להיות בטוחים שזה לא יצור בעיות ותשתית של סלקום או פלפון או מי שנפעל כמפעיל .

אתה מדבר על החיבוריות לא על הכתובות עצמם.

יוליאן אויפה: הכתובות עצמם אנו בהחלט נקבל אבל אנו צריכים שנוכל לממש את הכתובות האלה בפועל ללקוחות.

יוליאן אויפה: אנחנו לא יכולים לבדוק את זה כי אף חברה לא מפרסמת איזה ציוד יהיה שלנו ואיזה שלהם ואנחנו לא יודעים איפה נקודה של הרשת, במיוחד שאין לנו רישיון כרגע ואנו מדברים איתם מבחינה טכנית איך תתחברו אליהם, איך תכנסו.

יוליאן אויפה: חשוב עוד פעם להבין שאין פה שיתוף פעולה בכלל.

יוליאן אויפה: אבל בכל מקרה בגלל שאנו מדברים על 6 זה תלוי גם בתהליכים שלנו, החלטות שאנחנו צריכים לקבל.

יוליאן אויפה: חייבים לדעת בסופו של יום שנגיע להסדר עם חברות או לפחות החברה המארחת יהיה לנו אפשרות להיות ב-6 נוכל לשמש אותו.

יוליאן אויפה: עד כמה שאני יודע המפעלים הסלולרים עוד לא עובדים על 6 הם עובדים עם נאט וזו הזדמנות טובה דווקא עליהם ללחוץ כי הם הצרכנים הגדולים שיכנסו והם יצטרכו מספר רב של כתובות ש-4 לא נותנת להם.

יוליאן אויפה: אנחנו צריכים לשמש אותם לתת את זה בסוף ללקוח והלקוח הזה יוכל לעבוד ב-6, פתרון בהמראה ל-4 ונצטרך אנחנו בראוטר הקצה שלנו לתת את 6.

יוליאן אויפה: אני רואה את זה כחובה ואני לא בטוח בכלל שאנחנו שם.

מאיר שטרית: תראה מבחינת לוח זמנים כמו שאתה מבין זה לא יתקיים מהדיון זה לא יהיה כמה שנים-

יובל שאול: ניסינו להוריד את הפאניקה שאנחנו מפזרים באוויר בעניין אבל לא כמה שנים, חמש שנים .

דורון שקמוני: אפילו פחות, שנה שנתיים לכל המאוחר.

מאיר שטרית: מה שאני מבין ממנו זה לא להיתפס כמו שעשינו בבאג 2000 שאז היה פלוקס מוחלט, אנחנו לא רוצים להיכנס לפאניקה אבל מדובר שהכתובות תוך שנה מהיום, אנחנו נהיה במחסור כתובות.

יוליאן אויפה: אנחנו בתור חברה חדשה לא נקבל כתובות אחרי ספטמבר 4 נוכל לקחת 200 או 300 אבל לא יותר מהם.

מאיר שטרית: יש מחסנים ויש כתובות המחסנים ריקים, שנים עשר חדשים מהיום, זה לפחות ברמה של באג 2000.

מאיר שטרית: לא יהיה מצב שאנשים יסתובבו ברחובות ויגידו שאין כתובות.

מאיר שטרית: יוליאן אויפה: אבל מדובר בחברות קיימות בזק, אבל מה לעשות לגבי חברה חדשה?

מאיר שטרית: זאת אומרת אתה לא יכול למכור טלפונים.

יוליאן אויפה: אני יוכל למכור מכיוון שאני מוכר ציוד שלי אני בטוח מפני שאני מוכר מוצרים שתומכים ב-6 ובמקרה כזה אין לי בעיה של ציוד קצה אבל על הדרך יש לי חברת תקשורת שאני לא יודע במה היא תומכת ומה לא.

מאיר שטרית: אני רוצה להבין אם אתם תפעילו תרשת שלכם ב-6 מי שיש לו טלפון של 6 לא יוכל להתקשר לחברה סלולר שאין לה 6 ?

יוליאן אויפה: בהחלט שלא, אנחנו לא מדברים על שיחות טלפון אנחנו מדברים על אינטרנט, לא יוכל לגלוש על אתרים שלא עובדים על האי פי שלו ולא ליהנות מהשירותים.

יובל שאול: שיחות הוא יוכל כי שיחות נכון להיום זה אנלוגיה זה לא דיגיטלי בכלל.

יוליאן אויפה: אני אומר מכיוון שאני מציע פתרון חדש אני יוכל לעבוד על 6 אבל אני חייב להיות בטוח, צריך להבין ברגע שעוברים בין IPV6 ל – IPV4 יוכלו לעשות תרגול לזה כמו שעשתה כאן חברה שעברה ל-6 הם עושים סללוי נטה כפתרון אבל ללקוחות קצה אני חייב לתת כתובות 6 חוץ מזה שאני חייב להשתמש בכתובות פנימיות מי מבטיח לנו שיהיו חמש ספקיות שירכבו על אותו ספק תשתית שלכולם יהיו כתובות שונות?

מאיר שטרית: צריך רגולציה.

יוליאן אויפה: חייבת להיות רגולציה.

מאיר שטרית: לכן ישב פה מנכ"ל משרד התקשורת.

עדן בר טל: לא כל דבר שאומרים פה צריך רגולציה, זה לא אוטומטי זה שהוא צריך לעשות תאום הנדסים עם חברה מארחת -

מאיר שטרית: הוא לא אומר תאום הנדסים הוא אומר יהיו מחר חמש חברות שבכלל לא ידברו אחת עם השנייה ולא יוכלו לדבר והם יתנגשו אחת עם השנייה.

עדן בר טל: אין המצאה ישראלית בדברים האלה, תכנים בינלאומיים מציעות מבחוץ המנועים הגדולים מתחילים במערב מתגלגלים לכיוון שלנו ברגע שהאמריקאים והחברות הגדולות פיסבוק וגוגל ואחרים ינועו לכיוון הזה –

דורון שקמוני: זה לא גוגל ופיסבוק זה הספקים.

עדן בר טל: לא, אני אומר, לא אמרתי מי מאפשר להם אמרתי מי מניע את התהליכים האלה וברגע שמחליטים כמה גדולים בארצות הברית לעבור, המגמה מתחילה להשתנות המחסנים לא ריקים ב-4 יש בישראל מספיק בלהשתמש יותר משנים עשר חודשים.

יוליאן אויפה: כשאני אומר שאין כתובות הכוונה שלא מחר בבוקר אין לי כתובות אבל במונחים הטכנולוגים גם שנתיים זה מחר, צריך לשים לב כל חברה שתרצה לעבור ולא עשתה את התהליך הזה כבר גם אם תתחיל היום היא תגיע בקסקס.

דורון שקמוני: אני חושב שהכול בסופו של דבר חוזר לדחיפה שיכולה לתת הממשלה.

דורון שקמוני: הדבר אחרון שנגיד לפני שיהרגו אותנו זה אוטומטי רגולציה אבל במקרה הזה נדרשת דחיפה מסוימת וכל הדברים שאמרו על השולחן נדחפים לאותו מקום, הספקי התשתית כל ספקי אינטרנט וכל הספקים לנקודת קצה סלולרי צריכים להידחף בדחיפה לזוז לכיוון אספקה ל-6.

דורון שקמוני: עם זה עם נקודת הקצה למשתמש בבית שכאמור זה הבעיה הקטנה, עם זה לארגונים באותו רגע שיהיה מובטח למפעיל שנקודת זמן כל שהיא תהיה קולקטיבית בישראל או בחלק גדול ממדינת ישראל מקצה אל קצה ב-6 תמיד באותו רגע שאין ספק נמצא אצל כל אחד מאיתנו בכיס, יהיה מסוגל ומקושר ב-6 אז כל הבעיות ייפתרו ולכן אני חושב שבמקרה הזה כן צריכה להיות דחיפה של השוק לזוז יותר מהר מכמה שנים אולי תוך שנה לא תהי מודעות מלאה אבל תוך שנה נמצא במצב כבר קשה וחבל להגיע לשם.

פדיל סאלח: האמת בתור מתמטיקאי ופיזיקאי רציתי לשאול את השאלה הזאת, הרי אחד המתמטיקאים החשובים קנטור הצליח לספור את המספרים הטבעיים וקרא להם פר מניה ומספרים ממשים זה שאי אפשר למנות אותם, עכשיו אני שואל את השאלה לאנשי המקצוע האם באמת קשה למצוא פתרון יצירתי שיצור איזה פונקציה בפרוטוקול 4 לחדש מבחינה מקצועית?

דורון שקמוני: יש אבל לא פונקציה אחד לאחד מכיוון ש -4 יש לו מרחב של 32 בייט זה אומר אחרי ארבע מיליארד, תיאורטית זה נסתם.

מאיר שטרית: ל- 6 יש לו 128, פי ארבע ממספר הספרות ולכן אי אפשר למפות כיון ששניהם לא סופים והמרחבים הסופים האלה לא מתנפים אחד לשני מכיוון שהם שונים מאד בגודלם ולכן מיפוי יש כל מיני פונקציות אבל בכל מקרה לא למפות אותם.

סרגיו רוזנצוויג: יש לי הערה אליך, עם היו עושים את זה בראשית שנות 2000 כמות גדולה של 4 היו פנויות ניתן היה לעשות כמו בטלפון שהחליפו בין חמש ספרות לשש ספרות והלא יכלו לקחת קידומת ולומר שאנו מרשים ב- 6 רק את הקידומת הזאת שניתנת, לעשות המרה דו כיונית.

דורון שקמוני: את זה יש.

דורון שקמוני: ברגע שהיום מי שיקצה כתובת 6 שלא עם אותה קידומת שניתנת לזיהוי לתרגם כתובת ל-4 היא בעיתית ומה שאני רוצה להגיד בהקשר הזה כולם רגילים שיש משתמש הקצה אבל יש עוד סידרה של פרוטוקולים שחלקם רגישים לנושא המרה או תרגום כתובות ולכן פה נדרש וללכת לבדוק אלו שירותים ברמה הכללית וברמה הטכנולוגית העלולים להיפגע בתקופת מעבר, כלומר אם אפשר ללכת לעשות בלילה להגיד כל העובר על 4 עובר ל-6 זה היה טוב אבל זה לא ריאלי וזה לא ניתן.

דורון שקמוני: דיברו פה שכל מיני ציודים שונים לא תואמים.

מאיר שטרית: סיכום הישיבה, אחרי ששמעתי את הדיון ואת האנשים המתדיינים בכך אני בהחלט מוטרד שישראל לא ערוכה למעבר ל-6 ואני חושב שגם אם לא שנה אז שנתיים אבל הוא מגיע.

מאיר שטרית: הבעיה של זמן אבל בסוף הוא מגיע ואם לא ניערך היום נגיע למצב של בעיה גדולה מאד שכל מי שמשתמש היום בכתובות וזה הרבה מאד גופים זה כל הגופים במדינה ללא יוצא מן הכלל, לכן אני ממליץ להכניס לממשלה להיכנס לעניין ולהקים יחידה, כוח משימה שיבדוק את הסוגיה ולדחוף את המערכת למעבר מ-4 ל -6 הדבר חיוני ונחוץ שכל המדינות עברו ארצות הברית, קנדה אוסטרליה, האיחוד האירופי.

מאיר שטרית: אני מאמין שישראל צריכה להיות בחזית הטכנולוגיה ולא מאחורה.

מאיר שטרית: יש פה ארץ ידע יכולת לאנשים ואני פונה לאוצר, למנכ"ל משרד התקשורת והשר לפעול בעניין הזה אני חושב שצריך להקים צוות מה עושים ואיך עושים כדי לדחוף את המערכת קדימה.

מאיר שטרית: יש ביכולת משרד התקשורת באופן לא פורמאלי, אני לא מציע שתעשו רגולציה של הכתובות אי פי אבל המשרד יכול להיות תנאי מסייע שידחף קדימה הן באמצעות החלטות פרקטיות, ולומר לכל הספקים החדשים אנחנו רוצים שתיערכו כבר היום ל-6 תפסיקו כבר היום למכור מודמים וראוטרים שאין להם 6, לעשות דברים שיקדמו אותו.

מאיר שטרית: לדבר הזה אני מאמין שהדבר הזה לא יקרא מעצמו אני מתכוון לקים עוד שלושה חודשים ועדה לראות אם קרה משהו בעקבות הדיון הזה.

מאיר שטרית: אני מקווה לעקוב אחרי זה, אני לוקח את זה לתשומת לב במקום לחכות שיקרה ויעלה לכולם הרבה כסף.

מאיר שטרית: עדיף לטפל בזה לכתחילה.

מאיר שטרית: יעלה להם הרבה יותר זול.

מאיר שטרית: אני מודה לכל המשתתפים על תרומתם לעניין זה ואני מקווה שנמצא את עצמינו בדרך הנכונה.