ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 163, 2011-03-29 10:30

דני דנון: תודה אדוני ראש העיר, אני שמח ומתכבד לפתוח את הישיבה.

דני דנון: אני מקפיד לקיים את הישיבות גם מחוץ לכנסת, על מנת לפגוש יותר אנשים, ולא לפגוש רק את מנהלי המחוזות, וגם לא רק את ראשי הערים, אלא לבוא ממש למקום ולפגוש את האנשים בשטח ולשמוע על הצרכים, וככה הועדה מקפידה פעם בשבוע להגיע.

דני דנון: ואני, אור עקיבא, אדוני ראש העיר, גם בפרוטוקול של הכנסת, אבל אני חייב לומר, אני נבחרתי בזכות אור עקיבא לכנסת, ואני לא שוכח זאת כנציג האזור של אור עקיבא, ויש פה חברים מאד טובים.

דני דנון: וגם מבחינת העולים, אי אפשר להתעלם מהעובדה שאור עקיבא היא עיר קולטת עלייה.

דני דנון: היום הנתונים שבידי, בדרך כלל הנתונים שלי הם פחות מהאמת, אבל הנתונים שקיבלנו לקראת הישיבה שבעיר אור עקיבא קרוב ל – 37 אחוז עולים, בדרך כלל תמיד זה יותר.

שמחה יוסיפוב: אנחנו מגיעים לחמישים אחוז.

קריאה: השאלה למה אתה קורא: עולה?

קריאה: יש כאלה שמגיעים פה אחרי עשרים שנה אומרים לך: אני עולה.

דני דנון: נכון.

דני דנון: אז והנתונים האלה הם נתונים מרשימים מאד, זאת אומרת, אין הרבה ערים במדינת ישראל, ערים גדולות, שיכולות להתחרות באור עקיבא, זאת אומרת, אולי נצרת עלית וכרמיאל.

דני דנון: אילו הערים היחידות במדינת ישראל שמשתוות לאחוז העולים כמו שיש באור עקיבא, וזה בהחלט אתגר גדול לפרנסי העיר לקלוט כל כך הרבה עולים, עם החיוב, ועם הקשיים.

דני דנון: אנחנו באנו היום לשמוע יותר אתכם, לראות את הצרכים, לשמוע גם את נציגי המשרדים השונים על שיתוף הפעולה, הצורך בתגבור.

דני דנון: ידוע כבר במדינת ישראל, שאור עקיבא היא סמל לקליטת עלייה.

דני דנון: אנחנו רוצים לראות איך אנחנו מחזקים, ויצא לי להיות פה בבית ספר לפני מספר חודשים, ואני זוכר בבית ספר שהייתי, פגשנו תלמידים, דיברנו, וראינו את התלמידים ממש לתפארת מדינת ישראל.

דני דנון: הייתי שמח, אדוני ראש העיר, לראות אם יש נקודות שאתם רוצים להציג מבחינת נתונים של עולים וקשיים מבחינת תקציבים.

דני דנון: הדברים שמעניינים אותם.

דני דנון: בדרך כלל מה שאנחנו עושים, אנחנו רוצים לדעת כמה העיר משקיעה בעולים באופן ישיר.

דני דנון: כמה משרד הקליטה משקיע, ואז לראות באמת איך אפשר לשפר.

שמחה יוסיפוב: יש לנו רכזת קליטה שהיא ממומנת על ידי עיריית אור עקיבא.

שמחה יוסיפוב: בהתחלה, לפני מספר שנים, הייתה 50 אחוז משרד הקליטה, והיום אנחנו מממנים מלא.

שמחה יוסיפוב: משנה לשנה, לצערי, מקצצים בתקציבים.

שמחה יוסיפוב: פעם היינו מקבלים מיליון שקל, בשנות ה – 90' שהייתה עליה כל כך, השנה קיבלנו, אנחנו הולכים גם לכנס עצרת היגוי בשביל 100 אלף שקל.

שמחה יוסיפוב: 100 אלף שקל.

שמחה יוסיפוב: אני עובד לפעמים עם 100 אלף שקל מה אפשר לעשות.

שמחה יוסיפוב: אנחנו מדברים פה על 5,000 אלף פה, 7,000 שם, וכאשר הצרכים הם גדולים, ועיריית אור עקיבא משקיעה יותר בוודאי באותן צרכים לעולים.

שמחה יוסיפוב: אנחנו שמחים שיש לנו בתים חמים, גם, שאנחנו דרך הג'וינט, אנחנו למעשה משקיעים, העירייה משקיעה יותר מאשר מקבלת ממשרדי ממשלה.

שמחה יוסיפוב: היום משרדי ממשלה כמעט לא מתקצבים את העירייה בנושא של העולים, אלא תקציבים רגילים.

שמחה יוסיפוב: לכן אני חושב שהפנייה הייתה שלי, גם לגברת שרת הקליטה, סופה לנדבר, להחזיר לעצמה משמעותית את הנושא של התקציבים שנותנים לעירייה, כי הצרכים גדולים.

שמחה יוסיפוב: יש לנו נושא שאנחנו רוצים להכניס שמה את הנושא של גם נוער בסיכון.

שמחה יוסיפוב: אנחנו כמעט לא מתייחסים לנוער בסיכון, וגם בתקציב של 100 אלף שקל אתה לא יכול לעשות כלום, ואז אתה חייב להתייחס.

שמחה יוסיפוב: הנושא של משפחות ברוכות ילדים, שאתה כמעט לא מתייחס גם לשם.

שמחה יוסיפוב: חד הוריות, לדוגמא, מישהו צריך לתת את הדעת, הרי חד הוריות הם נמצאים במצב, לפי דעתי, הכי, הכי קשה.

שמחה יוסיפוב: האשה שרוצה ללכת לעבוד היא צריכה שהילד שלה.

שמחה יוסיפוב: התינוק שלה, יהיה במעון.

שמחה יוסיפוב: ויש לנו מספיק מכסות.

שמחה יוסיפוב: זה כבר ...

שמחה יוסיפוב: לרווחה, אבל פה צריך להיות שיתוף פעולה של משרד הקליטה, ורווחה, והחינוך, כדי שהילד שהוא נמצא בגיל שישה חודשים, שמונה חודשים, שהאמא תצא לעבודה, והיא צריכה בוודאי שיהיה לה את המקום.

אסתר פרץ: לא, זה דווקא אין בעיה במעונות, כי יש את חוק הפעוטות בסיכון, אין בעיה של מכסה.

אסתר פרץ: יש את הבעיה, את הקושי של לספוג את ההשתתפות.

שמחה יוסיפוב: השתתפות של העירייה.

אסתר פרץ: גם דרגת הביניים.

שמחה יוסיפוב: העירייה היום מוציאה כמעט מיליון שקל לכל הנושא הזה.

שמחה יוסיפוב: כמעט מיליון שקל לכל מכסות, גם חינוך מיוחד, גם נושא של מעונות.

שמחה יוסיפוב: אנחנו בזמנו, גם לסוכנות אני פניתי עוד בזמנו, אמרתי: רבותיי, בואו ניתן לנשים חד הוריות קצת עזרה כדי שהילדים האלה יגיעו למעונות.

שמחה יוסיפוב: אם יש איזו בבושקה (סבתא ברוסית), אז במקום שהילד הזה עד גיל שלוש ילך למעון, הוא הולך לבבושקה שמדברת איתו ברוסית.

שמחה יוסיפוב: עד שכבר לא קולט עברית, הוא רק בגיל שלוש מתחיל ללמוד עברית, כשהוא מגיע לגן, גן טרום חובה, לא לחובה.

שמחה יוסיפוב: ואז הקליטה שלו, של עברית, היא קצת מאוחרת.

שמחה יוסיפוב: עכשיו, זה כבר לא שפת האם.

שמחה יוסיפוב: אבל שפת הילד, אם ילד כבר מדברים איתו בגן, במעון, מגיל אפס, מגיל שישה חודשים, זה מתחיל להיות שפת האם.

שמחה יוסיפוב: כראש העיר, אני חושב שהגיע הזמן ששפת האם של הילדים במדינת ישראל תהיה עברית, לא רוסית ולא אנגלית.

שמחה יוסיפוב: צריך לעודד, כדי שהילדים, התינוקות האלה, יגיעו לזה.

שמחה יוסיפוב: הסוכנות יכולה להיכנס לתמונה, אולי גם הג'וינט ומשרד הקליטה יכולים להיכנס לתמונה.

שמחה יוסיפוב: אני חושב שפה צריך להקים ועדה בין משרדית לכל הנושאים האלה, כדי לשפר את המצב.

דני דנון: יש פה נציגה, או נציג של מחלקת רווחה של העירייה?

דני דנון: כמה מהעולים רשומים במחלקת הרווחה?

אסתר פרץ: 50 אחוז.

דני דנון: או.

דני דנון: קיי.

דני דנון: חצי מהתיקים במחלקת רווחה הם עולים.

שמחה יוסיפוב: בוודאי.

שמחה יוסיפוב: דרך אגב, תיקים לא קלים.

שמחה יוסיפוב: בקרב החד הוריות בקרב עולים, יותר מאשר בקרב ותיקים.

דני דנון: חד הוריות מה המספרים?

אסתר פרץ: סך הכל באור עקיבא מדברים על 700.

דני דנון: 700 משפחות חד הוריות?

שמחה יוסיפוב: זה המון.

שמחה יוסיפוב: זה המון.

שמחה יוסיפוב: לפי נתוני סטטיסטיקה.

דני דנון: מתוך כמה משפחות, אדוני ראש העיר?

שמחה יוסיפוב: אנחנו 4,600 משפחות בעיר.

דני דנון: או.

דני דנון: קיי.

שמחה יוסיפוב: 4,600 בתי אב.

שמחה יוסיפוב: עכשיו, בעזרת השם, זה יגדל לאט לאט, תיכנס בניה מסיבית, אבל יחד עם זאת אני חושב שזה, באמת, אנחנו, הרי גם נתוני סטטיסטיקה, מרכז הסטטיסטיקה שנותן לנו היום 18 אלף תושבים, בפועל אנחנו ב – 20 אלף תושבים.

שמחה יוסיפוב: 20 אלף תושבים.

שמחה יוסיפוב: ופה גם, לגבי תקציבים מגיע לפי 18, או לפי 16, 17.

שמחה יוסיפוב: כל אחד, בכלל, ביטוח לאומי מציג אותנו כ – 16 וחצי אלף תושבים.

שמחה יוסיפוב: בכלל זה לא נכון.

שמחה יוסיפוב: לא יודע מאיפה הם לוקחים את הנתונים.

שמחה יוסיפוב: זה לפני 2009.

שמחה יוסיפוב: 2010 עוד לא הגיע, ואז התקציבים גם, אנחנו מקבלים פחות מאשר לפי 20 אלף תושבים.

שמחה יוסיפוב: הכל קשור לתקציבים של משרד הקליטה.

שמחה יוסיפוב: העצמת נשים קווקזיות – פעם היינו עושים את הסדנא, היו מקימים סדנא, והייתה עובדת סוציאלית שהייתה מובילה את הנושא הזה.

שמחה יוסיפוב: בגלל הקיצוצים של התקציבים אנחנו קיצצנו את זה, וביטלנו.

שמחה יוסיפוב: אין.

שמחה יוסיפוב: לא עושים את זה.

שמחה יוסיפוב: ואני חושב, דווקא בקרב העדה הקווקזית אנחנו צריכים להשקיע יותר, כי שמה צריך טיפול נכון, טיפול מסור, וטיפול חשוב ביותר, כי אנחנו אחר כך נקבל את הפירות בסוף.

שמחה יוסיפוב: ועשו מחקרים בזמנו.

שמחה יוסיפוב: עשו מחקרים בקרב העדה הקווקזית, והמחקרים שלהם, רק המחקרים, אבל בסופו של דבר לא הייתה עזרה ולא היה שום טיפול.

שמחה יוסיפוב: ורוברט היום מתעסק עם הנושא של התאחדות עולי קווקז בארץ, הוא יודע, הרי אני גם הייתי יושב ראש התאחדות הקווקז בשמונה שנים, וניהלתי עמותה, והיה לנו, והעברנו, וטיפלנו בנושאים האלה, אבל אסור לקצץ, ואסור להשאיר אותם ככה.

שמחה יוסיפוב: וגם נושא של תמיכה בקבוצות המתנדבים.

שמחה יוסיפוב: ופה נמצא רכז המתנדבים שלנו, שגם פה צריכים, יש לנו הרבה מתנדבים.

שמחה יוסיפוב: יש קבוצות רבות של מתנדבים, אבל צריך להפעיל, צריך תקציבים.

שמחה יוסיפוב: גם פה, אם לא הייתי לוקח אדם, מתקציב העירייה, ומממן את המשכורת שלו.

שמחה יוסיפוב: היום משרד הרווחה כבר לא נותן.

שמחה יוסיפוב: אף משרד לא נותן תקציבים.

שמחה יוסיפוב: היום התקציב שלו זה משרד, העירייה.

שמחה יוסיפוב: העירייה עושה את העבודה נהדרת, הוא עושה עבודה טובה מאד, אבל בתקציבים, הוא מנסה להשיג כל מיני תקציבים, אבל זה לא זה.

שמחה יוסיפוב: לנושא הוותרנים יש התייחסות מידי שנה, בנפרד, וגם שמה יש קיצוצים.

שמחה יוסיפוב: פעם שמעתי, שמגיע תקציב למשרד הקליטה, ובסוף השנה מחזירים את התקציב.

שמחה יוסיפוב: כן, שמעתי, 60 מיליון שקל, 50 מיליון שקל, נשבע לך.

שמחה יוסיפוב: בשביל מה להחזיר?

שמחה יוסיפוב: אי אפשר לתת?

שמחה יוסיפוב: הרי צריך לעשות קריטריונים.

שמחה יוסיפוב: לא יודע היום איזה נוסחה, איזה קריטריונים.

שמחה יוסיפוב: צריך היום להסתובב בערים, לראות, בדיוק מה שאתה עושה.

שמחה יוסיפוב: בדיוק מה שאתה עושה, ולהגיד: רבותיי, משרד הקליטה צריך לתת יותר תקציבים.

שמחה יוסיפוב: יש צרכים נרחבים וגדולים, ואני חושב שפה צריכים גם להתייחס לנושא הזה.

שמחה יוסיפוב: אנחנו, כאשר אומרים על ותרן אנחנו גם אומרים: ניצולי שואה.

שמחה יוסיפוב: ניצולי שואה זה אנשים שעברו את המלחמה, ואת מחנות הריכוז, ואנחנו כבר ביקרנו באושוויץ, ביקרנו בפולין.

שמחה יוסיפוב: ראינו מה הם עברו.

שמחה יוסיפוב: ראינו מה הם עברו, ואני חושב שצריך פה, באור עקיבא, להקים גם בית שיהיה להם, אין להם.

שמחה יוסיפוב: אנחנו היום עובדים על זה, והיה פה גם מנכ"ל, גם סגנית השר, לאה נס, בנושא הזה.

שמחה יוסיפוב: אנחנו מנסים לקדם את הנושא של הקמת מרכז, בית, בוודאי, תתייחסו, אני פשוט עובר את זה, ואנחנו כל אחד אחר כך נתייחס לנושאים האלה, תרשמו לפניכם שתתייחסו לזה.

שמחה יוסיפוב: בנושא של זהות יהודית, אני חושב שאותם עולים אנחנו צריכים להביא למצב שיהיה להם זהות יהודית, על יהדות, איך הקימו את מדינת ישראל, מורשת ישראל, ויהיה להם באמת זהות יהודית, וילמדו גם את השפה ועל יהודים, ועל יהדות בכלל.

שמחה יוסיפוב: תמיכה בקבוצות תיאטרון עולים.

שמחה יוסיפוב: יש לנו קבוצות תיאטרון העולים, כשגם לו אין התייחסות.

שמחה יוסיפוב: חבל.

שמחה יוסיפוב: יש לנו 3 קבוצות עולים: יש אידיש.

דני דנון: במשרד התרבות אין תקציב לדברים האלה?

יהודה דוידוב: באור עקיבא משרד התרבות לא קיימת.

שמחה יוסיפוב: לדוגמא יש לנו תיאטרון ביידיש, שני תיאטרונים ברוסית: תיאטרון של זיווה, התיאטרונים האלה, העולים שהגיעו לאור עקיבא הם צורכי תרבות, בגדול.

דני דנון: בכל הארץ.

שמחה יוסיפוב: בכל הארץ ואני שמח על כך.

שמחה יוסיפוב: הם בעצמם עושים, מפיקים הצגות, ובעצמם גם הולכים לראות.

שמחה יוסיפוב: זה פנטסטי.

שמחה יוסיפוב: זה פשוט מדהים מה שהם עושים.

שמחה יוסיפוב: אנשים מהשורה שהולכים להיות שחקנים בגיל 50, 60, 70, 80, אפילו בגיל 90.

שמחה יוסיפוב: יש לנו מקהלת גיל הזהב מהעולים שפשוט נהדרים.

שמחה יוסיפוב: אני מאד שמח על כך.

דני דנון: תודה.

דני דנון: אני רוצה התייחסות ראשונה ממשרד הקליטה, חי אסולין, מנהל לשכת חדרה.

דני דנון: הנתונים מראים שלא מגיעים הרבה עולים לאור עקיבא.

דני דנון: יכול להיות שזה הבסיס לחוסר תיקצוב שאני שומע.

דני דנון: השאלה, יש פה כל כך הרבה עולים שכבר נמצאים פה, המשרד מתייחס למספר העולים שמגיעים מידי שנה, כי הוא מספר נמוך, בגלל הירידה בעלייה מחבר העמים, או שאתם מתייחסים לכמות האדירה של העולים שנמצאים פה היום?

חי אסולין: כמו שקרה בחדרה, יש פה הטיה לגבי המספרים.

חי אסולין: אנחנו מחזיקים במספרי עולים שהם שונים.

דני דנון: מה המספר שיש לכם, תגיד לי אתה?

חי אסולין: מה שיש לך ביד.

חי אסולין: 6,891 סך הכל, שזה 36.9 אחוז.

חי אסולין: אנחנו יודעים שאוכלוסיית העולים, אני יודע מעבודת שטח, וגם עבודה רבת שנים, ושיתוף פעולה עם עיריית אור עקיבא, על 40 אחוז, 45 אחוז אפילו.

חי אסולין: אני מדבר על 20 שנה, מ – 89' ועד היום.

חי אסולין: אני מדבר על הפעילות, עוד פעם, על הפעילות החברתית.

חי אסולין: מה שמוקצה לקליטה חברתית ולקליטה בקהילה.

חי אסולין: יש תקציבים שהם על פי זכאות העולה, שאני לא מכניס את זה פה.

חי אסולין: אני מדבר על תקציבים לטובת הרשות.

חי אסולין: גם על זה יש פה הטיה, ויש פה אי הבנה, אני יודע שמה שאני אגיד אולי לא יתקבל, אבל שנה שעברה אנחנו העברנו תקציבים לטובת תושבי או עקיבא בסדר גודל של 900 אלף שקל.

דני דנון: ב – 2010?

חי אסולין: כן.

חי אסולין: היה חלק, בסדר.

חי אסולין: מה לעשות?

חי אסולין: זה רוב התקציב, זה משהו כמו בין 500 ל – 600 אלף שקל.

חי אסולין: ועוד תקציבים.

דני דנון: ב – 2011 מה הצפי?

חי אסולין: 2011, כרגע, וצודק שמחה, שאנחנו מדברים רק כרגע, על תקציבים ראשוניים עבור השלטון המקומי של 100 אלף שקל.

חי אסולין: הייתה הפסקה כמעט של שנה, ולצערי זה באמת פגע מאד בתלמידים עולים פה.

חי אסולין: אנחנו נפעיל, אנחנו מפעילים את פרוייקט "תנופה" גם עם שיתוף פעולה עם אגף החינוך.

חי אסולין: יש לו פרוייקט אחד, זה לא מספיק, גם בנושא הרווחה.

חי אסולין: זה הסתבר, וזה יגיע גם כן לסכום של מיליון שקל.

חי אסולין: בכל הועדות שיש לנו, בועדות היגוי של נושא קליטה, אנחנו דיברנו על הנושא: למה, הנושא של תכנית שמידט.

חי אסולין: כן?

חי אסולין: תכנית נוער וילדים בסיכון.

חי אסולין: אני חושב שבאמת יש מקום פה, ואם אני, עוד נושא אחד: פרוייקט מוקד קליטה שאנחנו לא לטובת עולי קווקז שהופעל כרגע שפיילוט בחדרה, באזור שלנו, שלי.

חי אסולין: אני חושב שיש לגיטימציה מלאה כן להפעיל אותו, ומדובר על תקציב של עוד איזה 300 אלף שקל לטובת הקהילה שבאמת זקוקה לזה.

חי אסולין: לגבי המרכז לצעירים, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה לפני כבר שמשרד הקליטה הכריז על שיתוף פעולה עם מרכז הצעירים.

חי אסולין: ממש, שם אנחנו מפנים את האולם, דרך אגב, ועוד הרבה, הרבה פעילויות.

דני דנון: יש אולפן באור עקיבא?

קריאה: כן, אצלנו.

שמחה יוסיפוב: מצויין.

דני דנון: למה כשהיינו בחדרה, הגיעו אנשים מאור עקיבא לאולפן בחדרה?

חי אסולין: לא, יש לנו אולפן גם בחדרה וגם באור עקיבא.

חי אסולין: עכשיו, זה גם לפי רמות.

חי אסולין: יש פה מפקחת של משרד החינוך, היא תוכל להעיר יותר.

חי אסולין: אבל אני חושב, עוד נושא – משרד הקליטה החליט לתקצב עם משרד הנגב והגליל מרכזי צעירים.

חי אסולין: מרכזי קליטה.

דני דנון: עם הג'וינט?

חי אסולין: כן.

דני דנון: איך החלוקה שם מבחינת תקציבים?

חי אסולין: עכשיו, בנגב והגליל.

חי אסולין: המשרד החליט השנה להכניס עוד מרכז צעירים שהוא לא באזור הפריפרי הזה.

חי אסולין: משום מה אנחנו לא הכנסנו שם.

חי אסולין: ואני טוען שכן אור עקיבא, לאור ההצלחה, באמת , של המרכז, והתמיכה של ראש העיר גם כן למרכז, צריך להגיד את הדברים, חבל שלא נכנס.

חי אסולין: זה עוד תקציב, שנכון, למשרד הקליטה אין הרבה תקציבים.

דני דנון: אני רוצה להבין אותך, נכנסו ערים חוץ מנגב וגליל?

חי אסולין: כן.

דני דנון: איזה ערים?

דני דנון: עיר אחת?

דני דנון: לא חשוב לי העיר, השאלה היא אם התקדים הזה קיים, שנכנסה עיר שלא בנגב גליל?

חי אסולין: השנה המשרד יתקצב שלושה מרכזים שהם לא בנגב והגליל.

שמחה יוסיפוב: אבל אותי הוא לא מתקצב.

שמחה יוסיפוב: המרכז שלנו אחד המרכזים הטובים ביותר, גם מבחינת הפעילות, היה פה שלשום קובי בנבנישטי ממפעל הפיס, אומר: משהו יש לכם בבאר שבע ... והכל בזכות עצמנו.

שמחה יוסיפוב: זאת אומרת, אנחנו מממנים כל המשכורות, כל הפעילות, הכל העירייה.

חי אסולין: עכשיו, עוד מילה אחת לטובת האנשים שיושבים פה, ואנחנו עובדים, באמת, כבר שנים רבות ביחד, זה פשוט תענוג לעבוד כאן.

חי אסולין: מנצלים את התקציבים עד תום.

חי אסולין: יש אנשים מקצועיים.

חי אסולין: יש לי כתובת.

שמחה יוסיפוב: לא רק מנצלים, אנחנו מחפשים תקציבים.

חי אסולין: זה לא נכון.

חי אסולין: אני העברתי את זה.

חי אסולין: מדברים על כמעט ...

דני דנון: להערכתך, אם נבוא עוד שנה, בלי נדר, אנחנו נסיים גם באותו סדר גודל של 900 אלף שקל כל הפרוייקטים שאתה מציין?

חי אסולין: אם אנחנו נוסיף את שלושת הפרוייקטים המרכזיים שדיברתי עליהם, הכוונה: תכנית הנוער, והילדים ונוער בסיכון, הנושא של המוקד ליהודי קווקז, והתמיכה למרכז הצעירים, אנחנו כמעט מכפילים את זה.

שמחה יוסיפוב: כן.

שמחה יוסיפוב: נוער בסיכון אנחנו מקבלים שקל.

חי אסולין: זה החלטת ממשלה.

חי אסולין: זה החלטת ממשלה.

חי אסולין: אני לא יודע בדיוק מי קובע את זה.

משה נקש: יש לנו את הנושא של הנוער והילדים שהוא מאד חשוב, בעיקר בשכונת אורות שמרוכזת עם המון עולים, ויש שמה בעיות שצריכים לתת עליהם את הדעת, ואין לנו את היכולת היום להפעיל במקום מועדון נוער אפילו בשביל לרכז את הילדים שבערב לא יסתובבו.

משה נקש: העירייה נותנת את התמיכה, המתנ"ס מפעיל, ביכולות הקטנות שלו, אבל יש שמה, דרושה שמה עבודה מאד משמעותית.

משה נקש: זה מגיע לבעיות של אלכוהול ואלימות.

משה נקש: זאת אומרת, גם לנושא הזה צריך לקחת ולתת את החשיבה ואת התקציבים.

חי אסולין: אני לא מבין למה לא הכניסו אתכם, כי זה היה לפי הפרמטר.

חי אסולין: נתוני התכנית מראים שריכוז האוכלוסיות הייחודיות שהם דרוזים וערבים ועולים, וחרדים.

חי אסולין: וכאן דווקא אנחנו אמורים להיות.

דני דנון: תודה חי אסולין.

דני דנון: אני רוצה לבקש מנציג המשרד לביטחון פנים, רב פקד ליאון נחום, מפקד נקודת אור עקיבא, אם יש דגשים שלכם לגבי נוער עולה, או דברים שמיוחדים, שאתם פועלים בנושא.

נחום ליאון: אז ככה, אני פשוט מאד אסקור את זה בכללי.

נחום ליאון: אני אקח רק את העולים.

נחום ליאון: אני לא אתייחס לשאר התושבים.

נחום ליאון: אני אומר שמבין העולים החדשים לבין העולים הישנים זה 50:50 מבחינת הפשיעה.

נחום ליאון: אני אתן, פחות או יותר, סקירה לגבי כלל העולים, ואחרי זה אני אדבר קצת על קטינים, שהמצב שמה הוא הרבה יותר טוב.

נחום ליאון: אבל מבחינת כלל העולים אז אנחנו מדברים על סדר ציבורי, מהווים 69 אחוז מכלל העבירה הזאת, העולים בכללותם.

נחום ליאון: כלומר, זאת אומרת, גם הותיקים.

דני דנון: באוכלוסייה הם 50 אחוז, זאת אומרת, יש להם מעורבות יותר גבוהה בסדר הציבורי.

נחום ליאון: ברכוש הם מהווים 54 אחוז.

נחום ליאון: עכשיו, עוד הפעם, אני חייב להדגיש פה שזה גם הותיקים וגם החדשים.

נחום ליאון: זאת אומרת, אני תיכף אתן פילוג גם לגביהם, אם תרצה.

נחום ליאון: בעניין של סמים אנחנו מדברים 50 אחוז.

נחום ליאון: 50 ו – 50 בערך.

שמחה יוסיפוב: 150.

נחום ליאון: לא, 50 ו – 50.

נחום ליאון: זאת אומרת 100 אחוז.

שמחה יוסיפוב: חצי.

שמחה יוסיפוב: חצי ותיקים, חצי עולים.

נחום ליאון: לא, לא, לא, עוד הפעם.

נחום ליאון: אני עוד הפעם מדגיש.

נחום ליאון: אני מדבר פה.

שמחה יוסיפוב: רק על העולים.

נחום ליאון: רק על העולים.

נחום ליאון: רק על העולים שהם גם הותיקים, וגם, אני חיברתי אותם ביחד, לעומת כלל האוכלוסייה.

נחום ליאון: או.קיי?

נחום ליאון: אז אנחנו מדברים על סמים 50 אחוז.

נחום ליאון: מדברים על גוף – 45 אחוז.

נחום ליאון: מרמה – אנחנו מדברים 16 אחוז.

נחום ליאון: ויתר העבירות אנחנו מדברים – 15 אחוז.

דני דנון: אז בעצם הבעיה היא, רב פקד ליאון נחום היא בסדר הציבורי?

נחום ליאון: כן

דני דנון: מה זה סדר ציבורי, זה אלימות?

נחום ליאון: זה אלימות, ונדליזם, שתיית אלכוהול, וכל העבירות האלה שנכנסות, שכתוצאה מהן אנחנו מקבלים סדר ציבורי.

רחל פליס: איפה נכנסת האלימות במשפחה פה?

רחל פליס: בכמה אחוזים?

נחום ליאון: גוף.

נחום ליאון: 45 אחוז.

שמחה יוסיפוב: כן.

שמחה יוסיפוב: תוצאה של חוסר פעילות חברתית.

דני דנון: החוק החדש שהעברנו לגבי השפיכת אלכוהול, אתם מיישמים אותו פה?

נחום ליאון: בוודאי.

נחום ליאון: בוודאי.

נחום ליאון: הוא עובד יפה מאד.

דני דנון: יש לך נתונים לגבי זה?

דני דנון: כי אנחנו.

נחום ליאון: בשנה הקודמת אנחנו שפכנו כ – 150, היה לנו 150 שפיכות.

נחום ליאון: והשנה זה קצת פחות, כי התודעה של הנושא של השפיכה נכנסה חזק.

שמחה יוסיפוב: זה במסגרת הפרוייקט ללא אלימות.

דני דנון: פרוייקט עיר ללא אלימות?

שמחה יוסיפוב: יש לנו פרוייקט, שנה שניה שכבר עובד אצלנו.

נחום ליאון: יש פה מבצעים שמתנהלים בכל סופי שבוע, כי בעצם שתיית האלכוהול הם בסופי שבוע, ובמוקדים מסויימים, וזה עובד יפה מאד.

דני דנון: ולגבי הפיצוציות?

דני דנון: אנחנו גם שם החמרנו בחקיקה.

דני דנון: אתם סוגרים?

דני דנון: צווים מינהליים?

נחום ליאון: לגבי סגירת, כן.

דני דנון: כל אלה אתם מיישמים?

דני דנון: יש לך נתונים לגבי זה?

דני דנון: כמה מקומות נסגרו?

נחום ליאון: נסגרו שלושה מקומות השנה הזאת.

נחום ליאון: בשנה שעברה הוצאו לכל הפיצוציות הוצאו הגבלות לנושא של פתיחה, בראשותו של ראש העיר.

נחום ליאון: זה היה משהו פנטסטי.

נחום ליאון: זה הוכיח את עצמו, והשנה אנחנו גם הולכים לנושא של סגירת מקומות כאלה שאנחנו תופסים מכירת אלכוהול לקטינים, ומכירת אלכוהול ככלל.

דני דנון: חשוב מאד, אדוני ראש העיר, אנחנו אישרנו נוהל להשתמש בקטינים על מנת להרשיע את בעלי הפיצוציות, כי בפועל אם היית שולח שחקן, הוא קונה אלכוהול, אתה בא לבית משפט, אין עבירה.

דני דנון: אז אישרנו.

נחום ליאון: מיושם.

דני דנון: יחד עם ראש אגף חקירות והועדה לזכויות הילד, אישרנו נוהל מיוחד של קטין מעל גיל 17, שהוא לא יכול לבוא עם המשטרה, לבצע את הרכישת אלכוהול.

דני דנון: מתעדים את זה במצלמות, ואז הולכים לבית משפט ויש הרשעות.

דני דנון: ואתם מיישמים את זה?

נחום ליאון: מיישמים את זה.

נחום ליאון: זה לגבי הבגירים.

נחום ליאון: לגבי הקטינים אמרתי שהמצב הוא הרבה יותר טוב.

נחום ליאון: אני אתן, פחות או יותר, ב – 2007 מכלל העבירות היה לנו עצור אחד מנושא של ותיקים, או.

נחום ליאון: קיי?

נחום ליאון: ואפס מבחינת החדשים.

נחום ליאון: אני אלך לשנה הזאת, אני לא רוצה פשוט מאד לגשת, או 2010 – 20 מבחינת הותיקים, ו – 2 מבחינת החדשים.

נחום ליאון: ולשנה הזאת, שאנחנו עוד לא סיימנו אותה – 4 מבחינת הותיקים, ו – אפס מבחינת החדשים.

נחום ליאון: זאת אומרת, הנתונים הם פחות או יותר בסדר מבחינת הקטינים לעומת הבגירים.

נחום ליאון: כמובן שראש העיר מודע לכל הנושא של הגברת, או העלאת כמות השוטרים שצריכה להיות פה.

דני דנון: מהו סדר הכוחות שלכם פה היום?

משה נקש: צריך לזכור שהחשיפה היא הבעיה.

משה נקש: ככל שפחות חושף אז יש לך פחות בנתונים.

משה נקש: וזה עניין גם מה שאמר, באמת הנושא של השוטרים.

משה נקש: זה משהו שהוא באמת חסר פה.

דני דנון: סדר הכוחות?

נחום ליאון: נכון להיום זה: מפקד נקודה, 12 שוטרים, 1 שוטר קהילתי, שהוא נותן שירות לקהילה.

נחום ליאון: ו – 1 זה מפעילת מתנדבים.

נחום ליאון: כל הסד"כ הזה זה שוטרים.

נחום ליאון: עכשיו, יש עוד 2 שהם מהעירייה, שהם עוזרים לנו מבחינת שוטר קהילתי שעוזר לנושא של השוטר בשטח.

נחום ליאון: וזה מאד עוזר.

נחום ליאון: צריך להעלות את זה, וצריך לבקש,

שמחה יוסיפוב: תקציב גם.

שמחה יוסיפוב: כן.

דני דנון: סדר הכוחות היה יותר גבוה וזה ירד?

נחום ליאון: אני חושב שכן.

נחום ליאון: אני חושב שראש העיר פעם ציין בפני.

שמחה יוסיפוב: פעם סדר הכוחות היה 18, והורידו את זה.

דני דנון: הורידו את זה.

דני דנון: תודה.

דני דנון: רצינו לשמוע על המתנדבים.

יהודה דוידוב: כן, אני רציתי להתייחס, ברשותכם, לכמה דברים: 1 – ראש העיר וחי ציינו כל הנושא של ילדים ונוער בסיכון.

יהודה דוידוב: עכשיו, שמחה גם דיבר על פרוייקט פל"א זה אחד מהפרויקטים המוצלחים.

יהודה דוידוב: לדעתי צריך להמשיך את זה, וגם להכניס כל הנושא של תגבור לימודי, כיתות מעבר, ה', ו', כי זה מאד משמעותי, מכיוון שהם מגיעים לגיל חטיבה ולתיכון, אז אם הם מקבלים את התגבור, אז הם עוברים גם כל הקשיים הלימודיים אחר כך, ונשירה, ודברים אחרים.

יהודה דוידוב: זה אחד, אני חושב, מהמטרות החשובות שצריכות להיות בכיוון הפרוייקט פל"א, להשלים אותו.

גם כלפי כיתות יסוד, כן.

הנקודה היא שפל"א עבד בעיקר בחטיבת הביניים.

עכשיו, אנחנו רואים במבחני המיצ"ב למשל, שבשפה יש לנו ירידה בכיתות ה', בהשוואה ל – ב'.

ב – ב' אנחנו נמצאים בממוצע הארצי, אבל בכיתות ה' אנחנו בירידה די חדה.

זה הקושי של התמודדות בשפה, בעיקר ילדי העולים.

יהודה דוידוב: נכון.

רוב התכניות הקיימות הם עובדות בעיקר בחטיבה העליונה.

אנחנו חייבים לעבוד בשכבה הזאת של ה' ו – ו' ו – ז' באמצעות פל"א, או כל תכנית אחרת.

יהודה דוידוב: כי זה מאד חשוב.

יהודה דוידוב: עכשיו, ראש העיר התייחס פה גם לאוכלוסייה גדולה יחסית ביישוב - האוכלוסייה הקשישה.

יהודה דוידוב: יש פה כ – 500 ניצולי שואה, ובתוכם גם פליטים, גם משתתפי מלחמת העולם השנייה.

יהודה דוידוב: לצערנו, לצערנו, עכשיו, מה שקשור לותרנים, עכשיו הם מקבלים מהסכומים האלה הקטנים התייחסות.

יהודה דוידוב: כל האוכלוסייה הגדולה הזאת אין עכשיו התייחסות של משרד.

דני דנון: איפה הם עושים פעילות?

יהודה דוידוב: אז עכשיו פעילות על חשבון של הרשות המקומית, ולאחרונה אנחנו רוצים, מנסים לפתוח, פתחנו בתים חמים מתקציבי רשות, והכל, לניצולי שואה, ואנחנו פתחנו מועדון שחמט העירוני,

שמחה יוסיפוב: בתים חמים.

יהודה דוידוב: זה אחד מהפרויקטים האיכותיים.

שמחה יוסיפוב: זה גם של ניצולי שואה, גם מלחמת עולם השנייה, שמגיעים לבית, 12 איש.

שמחה יוסיפוב: מפגש חברתי.

יהודה דוידוב: פעמיים בשבוע.

שמחה יוסיפוב: שותים ביחד, אוכלים ביחד, בבית של מישהו.

שמחה יוסיפוב: אחת מפעילה את הבית הזה, היא מקבלת תקציב של 800 שקל בחודש.

יהודה דוידוב: לכיבוד, לחשמל, להוצאות.

יהודה דוידוב: אולי ברשותך, יום אחד אנחנו ניקח אותך.

שמחה יוסיפוב: תענוג.

דני דנון: כמה בתים כאלה יש?

שמחה יוסיפוב: שלושה, נכון?

יהודה דוידוב: שלישי פתחנו, ורביעי.

דני דנון: זה יוזמה רק פה?

דני דנון: שנולדה פה?

יהודה דוידוב: לא, זה יוזמה של ניצולי שואה, זה יוזמה של אור עקיבא.

דני דנון: לא, הבתים החמים.

יהודה דוידוב: זה יוזמה של הג'וינט אש"ל ישראל, אבל לכלל הקשישים היו של ניצולי שואה ומשתתפים זה של אור עקיבא.

דני דנון: לותיקים, צריך לעשות לותיקים.

דני דנון: זאת אומרת, אותו דבר שעושים לעולים,

אסתר פרץ: לא, זה התחיל עם הותיקים.

יהודה דוידוב: הותיקים דווקא כן היו.

יהודה דוידוב: אז עכשיו אנחנו פותחים, כבר התקדמנו, בוא נגיד, מבחינת הקמת בית פתוח לניצולי שואה ביישוב.

יהודה דוידוב: אז עכשיו ל – 500 איש, לפי הקריטריונים החדשים עכשיו הצטרפו גם כ – 150, 200 יוצאי לוב שיקבלו כל הזכויות, ואין לנו מקום מסויים, ולאחרונה פנינו למשרד הרווחה ועזרו לנו מבחינת קצת פעילות חברתית.

יהודה דוידוב: וראש העיר עכשיו נתן לנו מקום בשביל, ואנחנו גייסנו רוב התקציב, אפשר להגיד פה, כמעט, אם משרד הקליטה יכול לבוא לעזור לנו בהצטיידות.

יהודה דוידוב: השיפוץ עולה 900 אלף שקל.

יהודה דוידוב: עכשיו, כסף.

דני דנון: מבנה כבר הקצתם?

יהודה דוידוב: ראש העיר נתן מבנה, יש לנו הכל.

יהודה דוידוב: גייסנו תקציבים עכשיו של אש"ל, של משרד לאזרחים ותיקים עכשיו.

יהודה דוידוב: יש ארגון קואליציה,

שמחה יוסיפוב: הגענו ל – 700 אלף שקל.

יהודה דוידוב: קואליציה עולמי, וחסר לנו היום הצטיידות של המבנה שזה על סך 120 אלף.

יהודה דוידוב: ואז פה אני מבקש, יש פה נציגים גם סוכנות היהודית שאני מזמנו פניתי לסמדר פרח, ואני עכשיו פונה אליך, הצטיידות של 120 אלף שקל של מרכז, ועכשיו דני, כולם עולים חדשים.

יהודה דוידוב: כ – 500 איש, כולם עולים חדשים קשישים שהם מתקיימים רק מהקיצבה.

יהודה דוידוב: זה פליטים והכל, אתה יודע מה הבעיות שלהם מול נציגים של חזית הכבוד שישבת.

יהודה דוידוב: יש הרבה קשיים גם חברתיים, ופה הרשות יכולה לתת עכשיו ולעזור המון מבחינת הפעילות החברתית.

יהודה דוידוב: ראש העיר ציין פה גם על נושא של משפחות חד הוריות, ויש הרבה משפחות חד הוריות, והתייחסות בנוסף לנושא של ילדים, צריכה להיות גם הכשרות, אמהות של חד הוריות, ופה, אם יהיה תקציב נוסף עכשיו אנחנו עם מרכז צעירים, ועם רשות ככה, של 8,000, 10,000 שקל לשנה שחד הורית רוצה עכשיו לקבל איזה מקצוע שיכול לעזור לה עכשיו להתקדם בחיים, ואין לה את זה, אז אם אנחנו גם, לנושא זה נצליח עכשיו קצת לתקצב, למשל, משרד הקליטה הפניתי כל הזמן שיש וואוצ'רים, אבל זה יש גם הגבלות מסויימות, עד 10 שנים בארץ, ודברים אחרים.

יהודה דוידוב: פה אנחנו נצטרך גם עזרתך.

יהודה דוידוב: בנושא של זהות יהודית, ראש העיר ציין.

יהודה דוידוב: נושא של מועדון שחמט אזורי יש לנו פה.

יהודה דוידוב: פתחנו ויש שיתוף פעולה גם משרד הקליטה, אבל כשנה, עקב הקיצוץ של התקציבים אנחנו, סליחה, לא יכולים לתקצב מועדון שחמט אזורי, ששמה מאה אחוז, מאה אחוז גם ילדים, גם קשישים.

יהודה דוידוב: זה עולים.

שמחה יוסיפוב: מאה אחוז עולים.

יהודה דוידוב: מאה אחוז עולים.

שמחה יוסיפוב: הם אוהבים שחמט.

יהודה דוידוב: עכשיו, 4 פעמים יש פעילות.

שמחה יוסיפוב: הלוואי שהיית מכניס את זה גם לותיקים.

שמחה יוסיפוב: אני, דרך אגב, מחזיק מורה.

דני דנון: כן?

שמחה יוסיפוב: בתקציב של העירייה.

יהודה דוידוב: דרך אגב, לאה, עכשיו היא מתנדבת והכל, לאוכלוסייה ותיקה חרדית, ופתאום אחרי איזה שבוע התחילו לבוא למועדון עשרות ילדים.

יהודה דוידוב: היה מאד מעניין.

יהודה דוידוב: רצו משחקי שחמט, חשיבה והכל, ופה, בבקשה, תעזור לנו.

שמחה יוסיפוב: שרנסקי, צריך לפנות לשרנסקי אולי, הוא הרי גם שחקן, גם זה, אולי הוא יכול לעזור.

יהודה דוידוב: ומוקד לקהילה הקווקזית עם כל הפיתוח, גם תכניות חדשות חברתיות.

יהודה דוידוב: זה חשוב.

דני דנון: מוקד לקהילה הקווקזית יש פיילוט של המשרד, באיזה מקומות?

חי אסולין: באר שבע.

אסתר פרץ: מה זה מוקד מידע?

דני דנון: לא, מוקד פעילות.

חי אסולין: מרכז לעולי קווקז.

דני דנון: איפה המקומות?

חי אסולין: חדרה, באר שבע ונתניה.

דני דנון: אני פניתי בנושא, כי גם הייתה פניה אלי מתל אביב שביקשו גם.

דני דנון: התשובה שקיבלתי מהשרה שהפיילוט הוא לשלושה מקומות, ולפי אחוז העולים.

יהודה דוידוב: לפי אחוז האוכלוסייה של הקווקזים, מקום ראשון פה, אור עקיבא.

חי אסולין: הם קבעו שזה מ – 4,000 עולים והלאה.

חי אסולין: ואז אין להם.

דני דנון: עולים קווקזים?

חי אסולין: כן.

דני דנון: המשרד שוקל להרחיב את זה כרגע?

חי אסולין: לפי הנתונים שלי אז הם לא מגיעים לה-ה4,000.

שמחה יוסיפוב: אבל זה לא נכון.

שמחה יוסיפוב: יש מעל 4,000.

יהודה דוידוב: לגבי פעילויות, פיתוח התנדבות.

יהודה דוידוב: נושא של העצמה, ופיתוח מנהיגות נשים, וגם מקרב עולים עכשיו שיש עכשיו תכניות מסודרות, אז יש אפשרות לקדם את זה.

דני דנון: תודה.

דני דנון: אבשלום, אתה רוצה להרחיב?

דני דנון: אני רק אומר שאנחנו ארחנו, בועדת עלייה וקליטה, קבוצה של מרכז הצעירים לפני חודש ימים, הם סיירו בכנסת, נפגשנו, העלו רעיונות, יוזמות.

דני דנון: חלק שלחתי אותם לראש העיר עם הרעיונות, חלק אני אימצתי.

שמחה יוסיפוב: רעיונות יש להם רעיונות יפים מאד.

דני דנון: כן, קבוצה מכובדת מאד, חבר'ה מצויינים.

דני דנון: בבקשה אבשלום.

אבשלום אברמוב: אני רוצה להתייחס ולהתחיל מהנושאים שהיו פה לגבי אולפן.

אבשלום אברמוב: השאלה שלך הייתה פה שאנשים באור עקיבא נוסעים לחדרה.

אבשלום אברמוב: אנחנו יישוב יחסית קטן.

אבשלום אברמוב: עכשיו, מבחינת העולים זה עד 10 שנים בארץ.

אבשלום אברמוב: אנחנו משתדלים לפתוח כל פעם כיתה שאנחנו מגייסים 15, 20 עולים חדשים אז פותחים כיתה.

אבשלום אברמוב: עכשיו, גם עם 15, 20 קשה לפתוח כי יש נשירה טבעית.

אבשלום אברמוב: מתחילים עם 20, מסיימים עם 10.

אבשלום אברמוב: עכשיו, בטווח הזמנים שהכיתות לא נפתחות באור עקיבא, אז עולים חדשים נאלצים לנוסע לחדרה.

אבשלום אברמוב: כשיש כיתות באור עקיבא והם בחדרה, אז מחדרה מגיעים אלינו גם.

דני דנון: או.

דני דנון: קיי.

אבשלום אברמוב: זה יכול להיות גם אזורי, כן, זה לגבי אולפן.

אבשלום אברמוב: כי היום מבחינת התקציבים גם של סוכנות, קליטה, צריך להפריד בין רמה מחוזית לרמה הארצית.

אבשלום אברמוב: עבודה מול חי בחדרה – יש לנו שיתופי פעולה, חבל על הזמן.

אבשלום אברמוב: אפשר לקנא בהם.

אבשלום אברמוב: אבל מבחינה ארצית ותקציבית אין מה לעשות.

אבשלום אברמוב: אנחנו מקבלים פה תקציב שרשום המלצה לפעילות עולים צעירים אצל ראש העיר – 100 אלף שקל.

אבשלום אברמוב: אבל כולם יודעים ש – 100 אלף שקל יש תכניות קיימות שאפשר לקחת משם.

אבשלום אברמוב: אז נותנים המלצות, אבל לא נותנים גיבוי להמלצות האלה.

אבשלום אברמוב: עכשיו, זה לגבי האולפן.

אבשלום אברמוב: אנחנו גם מעבירים פה כיתות גיור.

אבשלום אברמוב: אנחנו כבר העברנו פה מספר כיתות.

אבשלום אברמוב: אנחנו גם קיבלנו תעודת הוקרה מהסוכנות, משרד הקליטה, ומכון ללימודי יהדות פה אצל ראש העיר קיבלנו תעודה.

אבשלום אברמוב: אנחנו עומדים באחוזים יפים.

אבשלום אברמוב: מעל 90 אחוז מצליחים, בסופו של תהליך עוברים גיור.

אבשלום אברמוב: הם באים ולומדים, ורוצים להכניס את זה לשאר הערים.

אבשלום אברמוב: כמה מצליחים?

אבשלום אברמוב: אני לא יודע.

אבשלום אברמוב: לגבי צעירים עולים, אנחנו מנסים לבדוק כל מיני פרוייקטים, אבל לא על תקציבים של קליטה ועולים.

אבשלום אברמוב: אנחנו מגייסים משאבים לכלל הצעירים.

אבשלום אברמוב: לאחרונה גייסנו משאבים ... ג'וינט ישראל, ביטוח לאומי וסיסקו.

דני דנון: אבל החבר'ה שמגיעים אליך, אתה צריך לאפיין כמה אחוז מהם עולים?

אבשלום אברמוב: אין, אקראי, אבל טבעי.

אבשלום אברמוב: באים אלי.

שמחה יוסיפוב: לא, לפי אחוזים.

אבשלום אברמוב: לא, אני לא יודע לפי אחוזים.

דני דנון: אם אני אבוא היום בערב לפעילות, לחוג, למשהו.

אבשלום אברמוב: 40 אחוז אתה תראה עולים חדשים.

אבשלום אברמוב: תלוי גם באיזה קורס.

אבשלום אברמוב: זה נע.

אבשלום אברמוב: אם, לצורך העניין, קורס פסיכומטרי, אז תראה 50 אחוז, 20 ככה, 30 ככה.

אבשלום אברמוב: זה משתנה מקורס לקורס.

אבשלום אברמוב: יש גם כיתות גיור.

אבשלום אברמוב: לאחרונה השתתפנו במכרז של סיסקו ישראל לקורס להכשרה של שנה, קורס העצמת נשים לנשים מנותקות מעולם התעסוקה.

אבשלום אברמוב: קורס מורכב שעולה בחוץ בערך 20 אלף שקל למשתתף, אנחנו מעבירים אותו ב – 500 שקל.

אבשלום אברמוב: הכל מתרומות, מביטוח לאומי, ג'וינט, וכל מיני גופים אחרים.

אבשלום אברמוב: אם כמובן נוכל לקבל הקצאות לטובת צעירים עולים, נוכל להביא לפה הרבה קורסים אחרים.

אבשלום אברמוב: אנחנו בדעה שצריך לתת להם כלים.

אבשלום אברמוב: פעם נתנו רק חכות, והיום צריך לתת חכה, גם להראות איפה הדגים.

אבשלום אברמוב: אז בקטע הזה אנחנו ממש נשמח אם נצטרף למוקד קליטה שחי דיבר עליו.

אבשלום אברמוב: נכון להיום, אנחנו לא נתמכים, אין לנו תקציבי קליטה בפעילות, ובכלל, אין לנו שום השתתפות של קליטה בקטע של תקציב.

אבשלום אברמוב: יש לנו, אנחנו משתתפים בפרויקטים קיימים: אולפן, גיור, דברים בנויים, שאפשר להצטרף ולמשוך את זה לפה.

אבשלום אברמוב: אבל משהו שאנחנו רוצים ליזום ולעשות ייחודי לעולים, ויהיה לכך תקציב – אין לנו.

אבשלום אברמוב: כי התקציבים, אנחנו עובדים לכלל הצעירים, וכל הפעילויות שלנו לכלל הצעירים.

אבשלום אברמוב: זה בגדול לגבי העניין.

דני דנון: תודה, אבשלום.

דני דנון: ד"ר שרה רובינשטיין, מפקחת ארצית באגף לחינוך מבוגרים, בבקשה.

שרה רובינשטיין: אני פשוט רוצה להעמיד דברים על דיוקם.

שרה רובינשטיין: באור עקיבא באמת נפתחה רק בתחילת החודש הזה, ב – 1 במרץ, נפתחה כיתה ל – 20 עולים, שחלק מהם המתינו די הרבה זמן.

שרה רובינשטיין: יכול להיות גם שנתיים לפתיחת כיתה.

שרה רובינשטיין: היו בודדים שרצו ללמוד, והם באמת נסעו לחדרה.

שרה רובינשטיין: והם הצטרפו לכיתות קיימות בחדרה.

שרה רובינשטיין: ופה נפתחה כיתה של 20 תלמידים.

שרה רובינשטיין: הכיתה הזאת היא כיתה רב רמתית.

שרה רובינשטיין: יש אנשים שמדברים היטב.

שרה רובינשטיין: יש אנשים שהדיבור ממש בראשיתו, ולא פשוט ללמד.

דני דנון: וגם הגילאים אני מניח מעורב.

שרה רובינשטיין: גילאים מגיל 25 עד 70.

שרה רובינשטיין: אז אין כאן הגמישות שיש לנו בכל מיני מסגרות אחרות, משום שזאת כיתה אחת בלבד.

שרה רובינשטיין: אבל אני הבנתי שהכיתה היא בסך הכל מוצלחת.

שרה רובינשטיין: אני, בניגוד אליך, זאת אומרת, אני לא רואה את זה, ככה, בתור מסלול ישיר מ – 20 ל – 10 תלמידים.

שרה רובינשטיין: אני חושבת שצריך לעשות הכל כדי שהם יתמידו.

שרה רובינשטיין: עכשיו אני מבינה שאלה שלומדים בערב גם קשה להם, כי הם באים אחרי יום עבודה, ותלוי באמת מה המצב הכלכלי של המשפחה.

שרה רובינשטיין: זהו.

שרה רובינשטיין: זה בעצם מה שקיים שם.

שרה רובינשטיין: נדמה לי שכן הייתה התעניינות של תלמידים בכיתת, מה שנקרא: שילוב תעסוקתי.

שרה רובינשטיין: זאת אומרת, אבל לא הגיעה אלי שום פניה לפתוח כיתה כזאת.

שרה רובינשטיין: אם תהיה אני אשמח.

אבשלום אברמוב: אני דיברתי לפני כמה רגעים עם חי גם לגבי חריגים.

אבשלום אברמוב: יש לנו כמה של 11 שנים בארץ, וכאלה, אנחנו נפנה, אולי כן נצליח.

דני דנון: תודה.

דני דנון: נציגת משרד השיכון, רציתי לשאול אותך, לכוון אותך רחל, לגבי דיור לאוכלוסייה מבוגרת מקרב העולים.

דני דנון: מה המצב?

דני דנון: כמה אנשים עומדים פה בתור?

רחל פליס: אנחנו לא, הם אלה שמספקים את הדיור לעולים חדשים.

רחל פליס: זה משרד הקליטה בלבד.

רחל פליס: הדירות בכלל מוקצבות 65 אחוז לנו, לותיקים, ו – 35 אחוז לעולים חדשים.

רחל פליס: עכשיו, יש הוסטל באור עקיבא, שיש בו 89 יחידות דיור בנות חדר ושני חדרים, שמעל 97 אחוז מאוכלס אך ורק על ידי עולים חדשים.

רחל פליס: יש אולי אחד, שניים, שהם ותיקים יחידים.

דני דנון: יש רשימות המתנה היום?

רחל פליס: יש.

רחל פליס: כן.

רחל פליס: יש 20 מועמדים באור עקיבא, שהם ותיקים.

רחל פליס: אני לא יודעת מה אצלם לגבי העולים.

שמחה יוסיפוב: אני חושב מעל 100 איש.

רחל פליס: לנו יש 20.

דני דנון: 152 אצלכם ממתינים.

רחל פליס: ולנו יש 20 ותיקים שזה לא נחשב הרבה.

רחל פליס: למשל, בחדרה יש משהו כמו 50 ממתינים.

שמחה יוסיפוב: הם כבר לא פונים.

רחל פליס: נכון.

רחל פליס: אנחנו נותנים את הפתרון לכלל, גם העולים, וגם לכלל הותיקים, בסיוע בשכר דירה, שהוא די סיוע יחסית אולי לא רלוונטי במספר מקומות, אבל גם לחלק מהמגזר הוא גם סכום מאד גבוה.

דני דנון: אני רוצה להפנות את תשומת ראש העיר להחלטת ממשלה מיום ראשון לגבי בניה בשטחים חומים.

דני דנון: הממשלה החליטה שיהיה מותר לבנות בשטחים חומים הוסטלים עם מרכיב של מסחרי כדי לתת כדאיות כלכלית לפרוייקט, וזה אם יש לכם שטחים חומים בעירייה.

שמחה יוסיפוב: קודם כל יש לי שטח, אני לא צריך אפילו חום.

דני דנון: או.

דני דנון: קיי.

שמחה יוסיפוב: בינתיים יש לי שטח למקבצי דיור, או להוסטל.

שמחה יוסיפוב: למעשה השטח הוא של מינהל מקרקעי ישראל.

שמחה יוסיפוב: מי שמתכנן זה משרד השיכון.

שמחה יוסיפוב: מי שצריך לבצע זה למעשה משרד הקליטה יחד עם משרד השיכון צריך לצאת לנושא של מכרז ליזם שיכול לבוא לאור עקיבא, להקים, אנחנו הרי עשינו שינוי תב"ע גם שמה מ – 111 יחידות ל – 130 יחידות, כדי לאפשר יותר עולים.

שמחה יוסיפוב: אני חושב שצריך לקדם את זה כמה שיותר מהר.

שמחה יוסיפוב: זה תלוי במשרד השיכון היום, כי השינוי תב"ע זה אצל משרד השיכון, והנושא של המכרז וכל זה, זה בוודאי מי שצריך לדחוף את זה, זה משרד הקליטה.

שמחה יוסיפוב: יש לי שטח, מוכן.

שמחה יוסיפוב: אז בזמנו אפילו שרנסקי עשה טקס אבן פינה, מזה לא יצא כלום.

חי אסולין: המספר ממתינים הוא קטן, אבל לא בטוח שירצו כולם,

רחל פליס: נכון, להגיע להוסטל.

חי אסולין: ואז מה קורה?

חי אסולין: אתה תביא אנשים מחוץ לאור עקיבא.

רחל פליס: מבחוץ, ואז הם יפלו עליך ברווחה.

רחל פליס: זה לא קל, שמחה, אם נופלים עליך אנשים מבחוץ לרווחה שלך, זה לא קל.

חי אסולין: אז בהחלט, אני אדבר עם חביב על זה, אבל צריכים לקדם את העניין הזה, כי יהיה פה עומס.

חי אסולין: האוכלוסייה מתבגרת.

חי אסולין: אוכלוסיית העולים מתבגרת.

שמחה יוסיפוב: בוודאי.

שמחה יוסיפוב: מעולם לא חשבו שבהוסטל ייכנסו ותיקים.

שמחה יוסיפוב: כי היום 4, 5 ותיקים.

אסתר פרץ: שחררו בתים?

רחל פליס: לא, הם היו מחוסרי דיור.

שמחה יוסיפוב: מחוסרי דיור, יש כאלה שגם גרושים.

רחל פליס: בעלי דירות לשעבר, מחוסרי דיור, בעקבות גירושין עזבו את הבתים.

רחל פליס: זה פינס קטן לעומת, הרוב זה עולים חדשים.

רחל פליס: מעל 90 אחוז.

דני דנון: נציגת הסוכנות, אסיה צ'יירסקי.

אסיה צ'יירסקי: שלום לכולם.

אסיה צ'יירסקי: אין לי כל כך הרבה מה להגיד, וזו כנראה מחמאה לאור עקיבא.

אסיה צ'יירסקי: כי אנחנו באמת כמעט ולא כאן, כי יש כאן פעילות מצויינת, ועבודה מצויינת, ואנחנו לא חושבים לנכון להפריע.

אסיה צ'יירסקי: תיכף אני אגיד במה אנחנו כן נשמח לעזור, להפריע ...

אסיה צ'יירסקי: שבאמת מתקיימת, והכל מתקיים, והכל קורה, חבל להפריע.

אסיה צ'יירסקי: כי באמת כאן דברים קורים.

אסיה צ'יירסקי: ואנחנו לא חושבים לנכון להיכנס בדלת פתוחה.

אסיה צ'יירסקי: אני נציגה של המחלקה לעלייה וקליטה, אז כל הדברים שנאמרו עד כה כלפי, באמת, השתתפות, או עזרה, אז כמה שידוע לי זה לא בדיוק עניין של זכויות, זה עניין של רווחה, או דברים כאלה, כי זה מחלקה אחרת.

יהודה דוידוב: לא, נושא של קשישים וניצולי שואה אני אישית פניתי.

אסיה צ'יירסקי: מה שאמרת עלי זה לבדוק.

אסיה צ'יירסקי: כי זה מחלקה אחרת.

אסיה צ'יירסקי: אנחנו מחלקה לעלייה וקליטה.

אסיה צ'יירסקי: מה שכן, אנחנו נשמח באמת, וזה מה שאנחנו עושים בערים או יותר גדולות, או עם כמות אוכלוסייה, כמות העולים הרבה יותר גדולה, או איפה שיש פחות, בוא נגיד, פעילות.

אסיה צ'יירסקי: א' – אנחנו נשמח להשתתף, כאן אני מתכוונת גם להשתתף כלכלית בפרופורציה כמה שאנחנו יכולים, אבל באירועים, אני מתכוונת, חגים, אם זה לצעירים, אם זה לכלל האוכלוסייה ביישוב, חלקים מסויימים.

שמחה יוסיפוב: ותרנים.

אסיה צ'יירסקי: ותרנים, או כאלה.

אסיה צ'יירסקי: כן, בפרופורציה, אבל כן, זה בהחלט אפשר.

אסיה צ'יירסקי: בהחלט אנחנו נשמח לקחת חלק.

אסיה צ'יירסקי: אירוע, או מסיבה, או דברים כאלה.

אסיה צ'יירסקי: מה שגם כן, זה מה שאני יכולה לדבר באחריות מלאה, אני אישית רכזת תעסוקה באזור הצפון.

אסיה צ'יירסקי: אז סוף סוף הגענו מי אני, ששוב, באמת פחות התעסקתי באזור הזה, אבל אני אשמח, כי אנחנו מלווים עולים חדשים בתחום תעסוקה.

דני דנון: אפרופו תעסוקה, מה אחוז האבטלה הים באור עקיבא?

דני דנון: מישהו יודע?

שמחה יוסיפוב: 6.

דני דנון: 6.

דני דנון: בקרב העולים?

דני דנון: זה אותו דבר?

שמחה יוסיפוב: בקרב העולים יותר.

דני דנון: או.

דני דנון: קיי.

דני דנון: תודה.

שמחה יוסיפוב: אם זה 6, אז אולי בקרב העולים זה לדוגמא 10 אחוז.

אסיה צ'יירסקי: מה זה תחום תעסוקה?

אסיה צ'יירסקי: זה אומר לאו דווקא למצוא מקום לעצמו, כמובן, כן?

אסיה צ'יירסקי: אלא כל התהליך שמכין את העולה לקראת מציאת מקום עבודה.

אסיה צ'יירסקי: אני מדברת על אישור דיפלומה, בניית קורות חיים.

אסיה צ'יירסקי: אנחנו מתרגמים את הקורות חיים לעברית, ולפי סטנדרטים.

אסיה צ'יירסקי: אנחנו מנסים לבנות רשת חברתית מקצועית לעולה.

אסיה צ'יירסקי: זאת אומרת: מהנדס עולה מול מהנדס ותיק.

אסיה צ'יירסקי: דובר את השפה, רופא מול רופא, באמת להתאים.

חי אסולין: גם אנחנו עושים את זה.

אסיה צ'יירסקי: זה בדיוק המשפט הבא שאנחנו עושים.

חי אסולין: זה הבעיה.

אסיה צ'יירסקי: זה לא בעיה.

אסיה צ'יירסקי: זה בדיוק לא בעיה.

אסיה צ'יירסקי: מחוז הצפון עובד מצויין.

אסיה צ'יירסקי: זה לא בעיה.

אסיה צ'יירסקי: אנחנו עובדים יחד מאד מאד יפה, עם משה הראל, זה פשוט,

חי אסולין: פה אתם עובדים.

אסיה צ'יירסקי: אז אני מזמינה שנעבוד.

דני דנון: אם היום מישהו מאור עקיבא רוצה ליצור קשר עם הסוכנות היהודית, אל מי הוא פונה?

אסיה צ'יירסקי: אפשר דרכי, אבל כעיקרון יש גב' אורלי צוקרמן, שמנהלת שירותי קליטה של אזור הצפון.

דני דנון: מי מנהל, מחוזות, מי מנהל המחוז?

אסיה צ'יירסקי: אין מחוזות, אבל אורלי צוקרמן היא מנהלת שירותי קליטה אזור הצפון.

דני דנון: או.

דני דנון: קיי.

דני דנון: תודה.

יהודה דוידוב: יש פה, סליחה דני, יש מנהלת נציבות של הצפון, זאת סמדר פרח.

אסיה צ'יירסקי: זה מחלקה אחרת.

אסיה צ'יירסקי: אורלי צוקרמן מנהלת קליטה, זה משהו אחר לגמרי, זה לא קשור.

דני דנון: תודה.

דני דנון: ויקי.

ויקי ניגרי: אנחנו במשרד החינוך מרגישים בבתי ספר באמת את האחוזים הגבוהים של המצוקות ושל המשפחות.

ויקי ניגרי: זה בא לידי ביטוי גם בתיפקוד של התלמידים, וגם המצוקה, אם זה גם בהבאת ציוד ותיפקוד בכלל היום יומי.

ויקי ניגרי: בהחלט יש צורך לעשות יותר עבודה עם ההורים, עם האמהות, של העצמה, של חיבור של תקשורת בין הורים לילדים.

ויקי ניגרי: אנחנו, רוב הסיוע שלנו באמת הוא בחטיבה.

ויקי ניגרי: אנחנו גם משתדלים מאד לתת להם כלים לתלמידים, אם זה בנושא של הרצאות וסדנאות בנושא של התמכרויות, בנושאים שבאמת מאד רלוונטיים.

ויקי ניגרי: יש קשיים בשפה באמת שאנחנו מרגישים אותם כבר בגיל הצעיר, ובאמת העלית על הנושא של ממש מגיל אפס להכניס את השפה, כי אחר כך להדביק את הפערים מאד מאד קשה.

ויקי ניגרי: אנחנו רואים תלמידים שמגיעים לחטיבה, חטיבה עליונה וזה כבר מאד מאד קשה להדביק את הפערים, אז בהחלט חשוב לחזק את זה כבר בגיל הצעיר.

דני דנון: תודה.

אברהם כהן: אני מדבר בשני כובעים: גם מועצת העיר, יו"ר הנהלת המתנ"ס.

אברהם כהן: חשוב להגיד כמה דברים גם על המתנ"ס כי יש לנו הרבה, הרבה עולים.

אברהם כהן: אנחנו עושים הרבה מאד הנחות לחוגים.

אברהם כהן: אנחנו משתדלים לקבל את כל האוכלוסייה ולעזור.

אברהם כהן: אבל בסוף שנה אנחנו נמצאים בקשיים מאד, מפני שאנחנו עושים הרבה מאד הנחות, וזה פוגע בתקציב הכללי שלנו.

אברהם כהן: אז אם תוכל להתייחס לזה, אני אשמח מאד.

דני דנון: או.

דני דנון: קיי.

אמילי זטמן: אני משמשת כרכזת קליטה.

אמילי זטמן: משרד הקליטה ממליץ, וגם דורש, להתייחס גם לנושא של מעמד האשה.

אמילי זטמן: אני במקרה גם יועצת ראש העיר לקידום מעמד האשה.

אמילי זטמן: אז זה מאד מדאיג אותי מצב שאין בכלל תקציבים.

אמילי זטמן: רצינו לפתוח סדנאות של מנהיגות צעירה לנערות.

אמילי זטמן: מנהיגות, העצמת נשים ותיקות ועולות.

אמילי זטמן: לקיים פורום, להקים פורום נשים ותיקות ועולות ביישוב.

אמילי זטמן: אני כבר שנה שלמה מנסה להרחיב פעילות, ובגלל חוסר תקציבים אני פשוט לא מצליחה לעשות כלום.

רחמים צאלח: את עושה פעילות, אבל בלי תקציבים.

רחמים צאלח: ללא תקציבים.

רחמים צאלח: את מגרדת מפה, את מגרדת משם, את רוצה שיהיה לך את התקציב שלך.

אמילי זטמן: כן.

דני דנון: תודה.

שרה רובינשטיין: האם את מנסה לעשות פעילות לנשים ללימוד שפה?

דני דנון: העצמת נשים בכלל, כן.

שרה רובינשטיין: אז אם אתם יכולים להעביר אלינו בקשה, ואנחנו נראה אם זה, אם אפשר יהיה לקיים איזה שהיא כיתת המשך, או משהו.

עמנואל מצליח: כבוד היושב ראש, אני יושב ראש התאחדות יהודי קווקז בארץ.

עמנואל מצליח: אני עכשיו מחליף, מנסה להחליף את הכיסא שישב כבוד ראש העיר שנים רבות.

עמנואל מצליח: אני מנסה לעשות את הפעילות ...

עמנואל מצליח: אני רוצה לומר כמה דברים.

עמנואל מצליח: מאחר שזה קשור לעלייה גם אנחנו מטפלים ברוב העולים, עולים ותיקים.

עמנואל מצליח: כשאנחנו מדברים לגבי מוקדים שעכשיו גם חי דיבר שדיברנו בנושא הזה, ישנם יישובים שהם מצליחים להקים את המוקד אצלם.

עמנואל מצליח: ישנו יישוב גדול, 200, 300 אלף תושבים, יש מספר יוצאי קווקז רב,

שמחה יוסיפוב: בהשוואה באחוזים אור יהודה מובילה.

עמנואל מצליח: כשאתה לוקח את עכו, כשאתה לוקח את אור עקיבא, כשאתה לוקח את שדרות, כשאתה לוקח את חדרה, כשאתה לוקח יישובים כאלה שאתה בשריקה אחת, כמו ששמחה אומר, תצא החוצה, תעצור את כולם, אז חצי מהם כבר קווקזים, יש לך פרוייקט.

עמנואל מצליח: אז זה, פה צריך לשים לב.

עמנואל מצליח: אני מבין עכשיו, אני פה מדבר, אני רק יושב ושומע, פשוט מתגאה מה שקורה כאן, הלוואי וכל יישוב ככה.

עמנואל מצליח: אני דואג, מנסה לפחות לדאוג לקהילה.

עמנואל מצליח: אני יודע היום יש איזה שהיא תחושה שהפרוייקט המוקדים הוא לא כל כך הולך בארץ.

עמנואל מצליח: סך הכל החליטו על 3 מוקדים במקום 10 או 15 מוקדים, ולמשל, בעיר נתניה.

דני דנון: המוקדים בבאר שבע.

שמחה יוסיפוב: נתניה וחדרה.

רחל פליס: יש מעל 4,000.

עמנואל מצליח: בנושא של נתניה, שזה יישוב ענק.

עמנואל מצליח: ישנם כמה אזורים.

עמנואל מצליח: להקים דבר כזה זה מאד קשה להפעיל אותו, כשבמקום כזה זה היה מופעל, כשזה עושים פיילוט, צריך לעשות באותו מקום שאתה יכול להקים.

עמנואל מצליח: כשאתה עושה פיילוט במקום שהידיים שלך לא מגיעות, אז מה יוצא מהפיילוט?

עמנואל מצליח: זה נשמע פרוייקט לא רע שאנחנו לא מרחיבים אותו.

עמנואל מצליח: אני שומע, ככה באוויר, שזה הולך, זה המגמה להאט את הנושא הזה.

עמנואל מצליח: הייתי מבקש מכבודו להאיץ כמה שיותר לאותם היישובים שאפשר להריץ אותו, אפשר לקדם אותו.

עמנואל מצליח: אני צריך לתת כבוד ליושב ראש ועדת השרים בנושא הקליטה שהשיג תקציב מסויים, מסויים, הייתי רוצה אם זה היה מגיע גם מצידו של הועדה, וגם מצידו של ראש הממשלה.

עמנואל מצליח: מה ששמחה בזמנו התחיל בשנת 90' עם משרד הקליטה, עם הג'וינט, לקדם את הנושא של הסטודנטים.

עמנואל מצליח: זה רץ.

עמנואל מצליח: אבל מה קורה לנו עם אותם הסטודנטים, אלפי סטודנטים, מסיימים שחייבים לחפש עבודה, זה מאד קשה.

עמנואל מצליח: זה לא רק קשה ליוצאי אתיופיה, זה קשה גם לנו.

עמנואל מצליח: באותו נושא הרציתי לפני 14, 15 שנה בג'וינט ישראל ששאלו מה ההבדל בין לבין?

עמנואל מצליח: הבאתי את הדוגמאות.

עמנואל מצליח: אני חושב העדפה מתקנת.

עמנואל מצליח: אתה, כבודו, אתה רואה כאן מה שקורה באור עקיבא, אם נותנים הזדמנות לאותו עולה, או עולה לשעבר, לא משנה מאיזה מדינה הוא הגיע, נותנים לו הזדמנות להוכיח את עצמו, הוא סוחב את העבודה.

עמנואל מצליח: אנחנו רואים את ראש העיר, מנהלי מחלקות, מנהלי מרכזים, בבקשה להעלות, תנסה להעלות את העניין הזה, העדפה מתקנת.

דני דנון: תודה.

חי אסולין: לגבי הסטודנטים, וזה מאד חשוב.

חי אסולין: פשוט, כרגע הזכאות שלהם, זה מינהל הסטודנטים שעשה מהפכה בקרב עולי קווקז, וכרגע כמעט ואין לנו סטודנטים בזכאות.

חי אסולין: צריך להרחיב את תקופת הזכאות, ואז ייכנסו יותר סטודנטים.

חי אסולין: זה עשה מהפכה, פשוט מהפכה.

חי אסולין: בזמנו זאב בוים הרחיב את זה, ואחר כך יעקב אדרי, שייבדל לחיים ארוכים, הרחיב את זה.

חי אסולין: ואני חושב שסופה לנדבר גם צריכה להרחיב ל – 3 שנים, כי מה שקורה, עם הזמן, כן, להוסיף 3 שנים.

חי אסולין: עם הזמן הרי.

דני דנון: בבקשה רוברט.

רוברט אילטוב: אנחנו בהתאחדות נלחמנו במשך שנים להחזיר את המיקוד בקהילה, הכסף נמצא, והפעילו פרוייקט השנה.

רוברט אילטוב: רק שהשנה כל מי שקשור לפרוייקט הזה, גם מבפנים, אני לא אגיד שמות, כי אני הם לא רוצים להיחשף, אבל גם הקהילה בכל הארץ מרגישים, וגם אנחנו פה, שהפרוייקט הזה לא מצליח.

רוברט אילטוב: הביאו לזה איזה שהיא עמותה שלא מצליחה להרים אותו, שלא מצליחה להגיע לשום מקום.

רוברט אילטוב: מה עוד באה אומרת הממשלה?

רוברט אילטוב: או מי שמפעיל את הפרוייקט?

רוברט אילטוב: הוא לא מצליח.

רוברט אילטוב: אם הוא לא מצליח אז חבל כל המיליונים.

רוברט אילטוב: עכשיו, אנחנו באנו בטענות, אנחנו רוצים שותפים לבקרה לאן, איך הכסף הזה מנותב?

רוברט אילטוב: לאן הוא מנותב?

רוברט אילטוב: למשל, עם כל הכבוד לחברים שלי במשרדים השונים, אחד המוקדים שבזמנו דובר עליהם, הוקם בנתניה, כשמספר העולים, בערך מוחלט, של יוצאי קווקז באור עקיבא הוא יותר גדול מאשר בנתניה.

רוברט אילטוב: שלא לדבר על שיעור.

רוברט אילטוב: הבקשה היא כזאת, שהועדה, בראשותך, תשאל את השאלות הנכונות, אנחנו נשמח מאד להופיע גם מצליח, היושב ראש התורן של ההתאחדות היום, וגם שאר החברים בפניך, בפני הועדה, כמובן גם שמחה, היושב ראש לשעבר, וכראש עיר בן העדה, לבוא ולהציג את העניין, הכסף קיים.

רוברט אילטוב: חבל שהוא הולך למקומות הלא נכונים.

שלבת מתתוב: אני רוצה להסביר בקשר למה שהם מדברים, שתילים.

שלבת מתתוב: מה שעושים, היום עושים בבית ספר תכנית, מה שבאים הכל אותו תלמידים, הם עושים בכיתות נותנים את השיעורים, הילדים רוצים לבוא אחרי הצהרים ללמוד אצלי.

שלבת מתתוב: הם באים גם שמה ופה.

שלבת מתתוב: אני לא יכול לעשות, לדווח במשרד הקליטה פעמיים על סטודנטים.

שלבת מתתוב: בגלל זה בעיה אצלנו.

שלבת מתתוב: יש אצלי הרבה ילדים, דוגמא, 200 ילדים יש אצלי היום במרכז למידה.

שלבת מתתוב: ורובם ילדים, 178 ילדים עולים.

שמחה יוסיפוב: זה אחד המרכזים של פל"א אחד הגדולים בארץ.

שלבת מתתוב: הם מקבלים הכל, עזרה מהמדינה, באנגלית, בלשון.

דני דנון: יפה מאד.

דני דנון: אני רוצה ברשותכם לסכם את הדיון.

דני דנון: ועדת עליה, קליטה ותפוצות קיימה את ישיבתה בעיר אור עקיבא.

דני דנון: הועדה מברכת את ראש העיר, סגניו, חברי המועצה, וכל הצוות הפועלים למען העולים.

דני דנון: אין ספק שאור עקיבא היא דוגמא ומופת לעיר קולטת עליה.

דני דנון: הועדה פונה למשרד לפיתוח הנגב והגליל ומשרד הקליטה לכלול את מרכז הצעירים באור עקיבא במסגרת תיקצוב מרכזי הצעירים.

דני דנון: הועדה פונה לשר לביטחון פנים לשקול לתגבר את הסד"כ באור עקיבא, תוך מתן דגש לפעילות קהילתית.

דני דנון: הועדה פונה למשרד הקליטה והסוכנות היהודית לבדוק סיוע בהצטיידות ובפעילות מרכז הותרנים ופעילות המתנ"ס המסבסדים פעילות לעולים.

יהודה דוידוב: בית פתוח לניצולי שואה, אולי לשנות את זה.

דני דנון: או.

דני דנון: קיי.

דני דנון: ישונה בפרוטוקול.

דני דנון: הועדה מבקשת ממשרד הקליטה להתייחס לריכוז עולי קווקז באור עקיבא, ולשקול להרחיב את הפיילוט הקיים.

דני דנון: הועדה קוראת להרחיב את תקופת הזכאות לסטודנטים יוצאי קווקז ב – 3 שנים נוספות.

דני דנון: הועדה תקיים ישיבה מיוחדת לגבי עולי קווקז בכנסת, לאחר פגרת הפסח, ושם נוכל להתעמק בכל הסוגיות.

דני דנון: אני רוצה להודות לראש העיר, לכל החברים הטובים שיש לנו פה, תמשיכו בעבודה.

דני דנון: תודה רבה, הישיבה נעולה.