ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 367, 2011-03-16 09:00

דוד רותם: בוקר טוב, אנחנו ממשיכים בהצעת חוק מקרקעי ישראל (תיקון מ' 3) (הגבלה על הקניה או העברה של זכויות במקרקעין לזרים), התשע"א-2011, חברי הכנסת נחמן שי, שלי יחימוביץ, אורי אורבך, יריב לוין ורונית תירוש.

דוד רותם: אדוני היועץ המשפטי, אנחנו מתחילים לקרוא את החוק, מנסים לגמור אותו ולהצביע עליו.

אלעזר שטרן: אזכיר מספר נושאים שנשארו פתוחים מהדיונים של ההכנה לקריאה ראשונה.

אלעזר שטרן: נושא ראשון היה נושא של הזיקה של זכאי שבות לישראל, עד איזה מידה של זיקה הועדה רוצה לדרוש.

אלעזר שטרן: יש מספר נושאים שאני אעיר עליהן, שנשארו עדיין פתוחים, אחד זה מידת הזיקה של זכאי שבות - נושא שני שדובר עליו זה מסלולים מקוצרים והדרך הקצרה יותר לקבלת אישור, נושא של ארגונים בינלאומיים שאנחנו הכנסנו אותם אבל צריך עוד לדבר עליהם ונושאים נוספים שאני אעלה במהלך הקריאה.

יריב לוין: ברשות היושב ראש, אני גם הייתי מבקש שננסה להתייחס לנושא שהעלה המכון לאסטרטגיה ציונית שנוגע לנושא של אזרחים שהמימון שלהם הוא מימון זר גם אם הם עצמם לא זר כהגדרתו כאן.

דוד רותם: אדוני אחר כך יסביר לי את זה כי אני קיבלתי אמנם מכתב מהצעת חוק מתקנת וכו', ואני הבהרתי למכון לאסטרטגיה ציונית בדיוק כמו שהבהרתי למכונים אחרים שעוסקים בדמוקרטיות ובכל הדברים האלה שהם יכולים להביע עמדה אבל הם לא מציעים הצעות חוק וכל הדברים האלה.

יריב לוין: קודם כל ברמת העיקרון צריכים לתת מענה לעניין הזה.

דוד רותם: אנחנו עוסקים בחוקים לא בעקרונות.

יריב לוין: הנושא הוא טעון וראוי להתייחסות.

אלעזר שטרן: אני קורא מהנוסח עם התיקונים שמוצעים.

אלעזר שטרן: לגבי נושא של הערות אזהרה.

אלעזר שטרן: בדיון הקודם, אני לא זוכר איזה מחבר הכנסת זה היה, אחד מחברי הכנסת ביקש שגם נושא הערות אזהרה ייכנס לחוק במובן זה שאותם אזרחים זרים שלא רשאים לקנות אלא אם כן הם קיבלו את האישור הנדרש לא יהיו רשאים גם לרשום הערת אזהרה.

אלעזר שטרן: הסיבה שאני מזכיר את זה פה כי לכאורה הניסוח של ההגדרה של זכויות במקרקעין, הסייפא שלו, זכות על פי התחייבות להקנות או להעביר בעלות וכו' כוללת בתוכה גם הערת אזהרה.

אלעזר שטרן: אנחנו קיבלנו ממשרד המשפטים ומהמינהל הדים לכך שזה עלול ליצור בעיות מעשיות קשות הנושא של הערות אזהרה.

דוד רותם: בבקשה משרד המשפטים

אריאל צבי: אין לי התנגדות לנוסח שמופיע פה, אני רק אבהיר שפעולת הרישום בסופו של דבר יהיה לי קשה מאוד לאסור על הטאבו לרשום הערות אזהרה, לכן מה שאני מציע זה להשאיר את האיסור הזה כמו שהוא ורק לאסור באופן מפורש על הטאבו לרשום את העיסקאות, זאת אומרת, האיסור רישום יופיע משלב המכר והלאה.

דוד רותם: לא מתחיל בכלל.

דוד רותם: למה אני צריך בכלל לרשום את הדירה על שמי בטאבו?

דוד רותם: תמכור לי את הדירה שלך, אני ארשום הערת אזהרה, ומרגע זה ואילך נגמר הסיפור.

דוד רותם: אני לא צריך רישום, רישום זה דבר מיותר לחלוטין, זה רק כדי שהמדינה יהיה לה כסף.

דוד רותם: אני רק רושם הערת אזהרה, היא לעולם לא תימחק, ואף אחד לא יכול לעשות עם הדירה הזאת כלום.

דוד רותם: רישום הערת אזהרה זה בעצם רישום התחייבות לבצע עיסקה שמונעת כל עיסקה אחרת ובעצם, אתה יודע מה, תן לי ייפוי כוח, תן לי הערת אזהרה בטאבו ובא לציון גואל.

דוד רותם: הרשות להלבנת הון ודאי לא תאהב את זה.

אריאל צבי: אנחנו מוכנים שהאיסור יישאר, זאת אומרת, שהאיסור על התחייבות יהיה קיים, יהיה קיים בחוק, ולו יבוא יום אחד מישהו שקבוע פה בסעיף ד2 וירצה לפנות לבית המשפט בבקשה לבטל את העיסקה, הוא יוכל לעשות את זה, זה לא הדיון.

אריאל צבי: הדיון הוא כרגע על האם אני אוסר על הטאבו, או איזה איסור מפורש אני אוסר על הטאבו לרשום, ואני אסביר גם למה.

אריאל צבי: הערות אזהרה הם הכמויות שהם נרשמות זה בהיקפים מאוד גדולים, הטאבו כשהוא מקבל את החוק הזה, למשל, כשיש לו תאגיד, והתאגיד נמצא באמצע בין שני צדדים של עיסקה של קבוצת רכישה, יש 200 הערות אזהרה שצריכות להירשם לטובת אותו תאגיד.

אריאל צבי: כמו שאדוני יודע בודאי, הקצב שבו הערת אזהרה נרשמת זה בדרך כלל באותו היום של העיסקה או למחרת העיסקה.

אריאל צבי: ברגע שיש תאגיד לדוגמה, מרשם המקרקעין לא יודע לבדוק את מבנה השליטה באותו תאגיד ולדעת האם התאגיד הזה הוא תאגיד זר או לא תאגיד זר לפי ההגדרות של החוק הזה, מה שהוא עושה, הוא שולח אותם למינהל.

אריאל צבי: המינהל לא יהיה מסוגל לעבוד בקצב שבו נידרשת היום, מטבע הדברים, מטבע הבדיקות שהוא עושה, לא יהיה מסוגל לעמוד בקצב שהערות אזהרה דורשות.

אריאל צבי: מה שקורה הוא שאנחנו מגדילים את הזמן שבו עיסקאות סותרות עלולות להירשם.

אריאל צבי: דבר שני, אנחנו מגדילים את החשיפה של המדינה, כי ככל שהעיכוב של המדינה יותר גדול, החשיפה שלה אחרי זה לתביעות נזיקין בגלל שהדבר הזה לא נרשם תהיה יותר גדולה.

אריאל צבי: לכן אני מציע שוב, האיסור על הערות אזהרה כן יישאר, המימוש בפועל על ידי הטאבו יהיה לגבי שלב המכר בלבד.

דוד רותם: לא בא בחשבון.

דוד רותם: אתה מכיר את הטופס של רישום הערת אזהרה, רק צריך להוסיף שם רובריקה אחת.

דוד רותם: כי הרי כך, רשום שם את השם ותעודת זהות או דרכון, ברגע שהוא רואה דרכון הוא רושם הערת אזהרה אלף.

דוד רותם: ברגע שהוא רואה חברה, הוא ממילא מבקש שיצרפו לטופס הזה אישור מעורך דין מיהם בעלי זכות החתימה, אז יהיה גם צרוף נוסף שלא רק מי בעלי זכות החתימה, אלא גם שאין שליטה של תושבים זרים האסורים על פי חוק, בזה פתרת את הבעיה.

אריאל צבי: שיקול הדעת הזה יהיה בידיו של עורך דין חיצוני?

אריאל צבי: אני לא מבין.

דוד רותם: עורך דין חיצוני.

דוד רותם: תסלח לי, היום כשרוצים לרשום הערת אזהרה של חברה, אז מבקשים לעורך דין חיצוני לרשום לתת אישור מיהם בעלי זכות החתימה, שהחברה רשומה כדין, יש המון אישורים.

אריאל צבי: פה הוא נותן אישור בדבר שהוא מצוי בשיקול הדעת של המינהל.

אריאל צבי: מה יקרה כאשר יבואו לרשום את עיסקת המכר - - -

דוד רותם: אני לא מבקש שום אישור.

דוד רותם: מה שיקרה זה לצורך הערת האזהרה יאשר העורך דין את הדברים.

דוד רותם: בוא נאמר כך, מכיוון שאני לא נציג לשכת עורכי הדין בכנסת, נציג לשכת עורכי הדין בכנסת יבהיר לך שעורכי דין לא נותנים אישורים שהם לא נכונים, זה פשוט לא קיים, עוד לא היה עורך דין שחתם על מסמך שהוא לא מדוייק במאת האחוזים, פשוט לא קיים.

דוד רותם: האם אני צודק אדוני נציג הלשכה?

יריב לוין: אני חושב שעם ייצוג כזה אני מיותר.

יריב לוין: הכול משודר בשידור חי.

דוד רותם: מכיוון שזה משודר בשידור חי, אז המנגינה הצינית שלי גם נשמעה.

יריב לוין: זה מבטא את העובדה שהלשכה הצליחה לשפר את תדמיתם של עורכי הדין בצורה כל כך משמעותית, עד כדי שהדברים נשמעים בכנסת ברמה ובאופן כל כך ברור.

אריאל צבי: הבעיה היא שרישום הערת אזהרה הוא יוצר הסתמכות מאוד חזקה אחרי זה כדי שנשאר את זה בשלב המכר, זאת אומרת, יוצא מצב שאישרנו או רשמנו הערות אזהרה.

דוד רותם: מה שאתה אומר לי בעצם, זה שאדם ירשום הערת אזהרה, כי הטאבו ירשום לו את זה, אחר כך המינהל לא יאשר את העיסקה, או הועדה המצומצמת, או המסלול המקוצר, לא חשוב מי, לא יאשרו את העיסקה.

דוד רותם: כשאני חותם על חוזה אני משלם 20% מהמחיר ואני רושם הערת אזהרה, אני לא צריך את העיסקה יותר.

אריאל צבי: יהיה אפשר לבקש לבטל אותה לפי הפרוצדורה שקבועה פה בד2.

דוד רותם: זה אומר לפנות לבית משפט.

דוד רותם: אני רוצה שהוא יוכל לרשום הערת אזהרה, אבל זאת תהיה הערת אזהרה שאם תוך שישה חודשים או תוך שנה, לא איכפת לי זמן, לא הומצא אישור אז היא פוקעת, כדי להיות במצב שהוא לא יושב לי שם, והוא בעצם רכש זכויות בנכס, הוא אומר, עזוב יש לי ייפוי כוח וזה לא נבדק כי אנחנו יודעים שכל חוק - - -

יריב לוין: זה בעייתי כי אנשים הרי ישלמו משהו על בסיס הערת אזהרה, אחר כך הבדיקה שלהם תתעכב אצל הרשויות והוא פתאום יישאר בלי הערת אזהרה באמצע התהליך.

דוד רותם: עד שנה?

דוד רותם: אם זה ייקח יותר משנה - - -

יריב לוין: כי זה גם תלוי בצדדים, זו בעיה - - - זה יהיה לא פשוט.

אריאל צבי: בכמויות ובהיקפים שהערות אזהרה נרשמות, מעבירים את כל הערות אזהרה למינהל, זה יכול כן לעשות פקק.

דוד רותם: לא, אני לא מבקש להעביר את הערות אזהרה למינהל, תרשום את הערת האזהרה.

אריאל צבי: לא, אבל מי יבדוק את זה.

אריאל צבי: אתה רק דוחה את תהליך הבדיקה לאחר כך, אז אתה אומר, זה לא יפגע במיידיות, אבל הליך הבדיקה יצטרך להתרחש מתישהו, מי יבדוק אותו?

דוד רותם: סליחה, הרי מישהו יצטרך לבדוק את המכירה הזאת.

דוד רותם: הרי אם אני קניתי דירה ורשמתי הערת אזהרה, אני צריך לפנות לבקש אישור.

דוד רותם: אני חייב לבקש אישור, אפילו במסלול המקוצר אני צריך אישור.

דוד רותם: נגיד שפניתי במסלול המקוצר, והודיעו, התשובה היא שלילית, המכתב הזה ישמש אישור להסרת הערת אזהרה.

דוד רותם: אני לא רוצה ללכת לבתי משפט, בתי המשפט עמוסים הרבה יותר מדי כדי שאני אטיל עליהם עוד תפקיד, אין פה נציג - - -

אריאל צבי: מבתי המשפט נאמר שאין להם בעיה עם החוק הזה, אבל עדיין הערת אזהרה תצטרך לעבור את האישור הזה מתישהו, עדיין טווח הזמן שלה היא תהיה קצרה מדיי, בגלל שהיא תבוטל בעוד שנה, ואם המינהל לא יספיק לבדוק?

אריאל צבי: אם עיסקת המכר לא תצליח להתקדם?

דוד רותם: אם כל החוק הזה יביא לכך שכל תושב זר הצטרך לחכות שנה כדי לקבל עיסקה, אנחנו במצב גרוע.

דוד רותם: חבר הכנסת שי, אני לא בטוח שאתה רוצה להשאיר את החוק הזה.

דוד רותם: שנה - אתה הורס את המשק הישראלי.

נחמן שי: אני יוצר עיכוב, אני יוצר פקק.

דוד רותם: אתה יוצר פקק שהדירות לא יימכרו, המחירים רק יעלו.

נחמן שי: נכון, אנחנו לא רוצים לפגוע בפעילות הכלכלית.

דוד רותם: יש הנחייה של ראש הממשלה להוריד את המחירים.

דוד רותם: ראיתי תוכנית שראש הממשלה ושר השיכון הם בתוך שנה מורידים את מחירי הדיור בארץ בלפחות חמישים אחוז, לפחות לפי התכנית.

נחמן שי: ואחרי עוד שנה, 50% הזה בזול מאוד יהיה כבר.

דוד רותם: נא לא להגזים, אתה רוצה להגיד לי שהתכנית של ראש הממשלה לא תתבצע תוך שנה?

יריב לוין: אבל אף אחד לא מתיימר להוריד את המחירים ב-50%.

נחמן שי: הוא אמר שתהיה ירידת מחירים, הוא יציף את השוק בקרקעות ובדירות, אני מתפלל שזה יצליח.

דוד רותם: אני מציע שאפשר יהיה לרשום הערת אזהרה, ואז לקבוע שהערת אזהרה כזאת היא תירשם בסימון מיוחד אשר יגרום לשני דברים, אלף, או שהיא תיפקע אחרי שנה, או שהיא תיפקע ברגע שהעיסקה לא אושרה או בדרך של פסק דין לפי המוקדם יותר.

אריאל צבי: אני אומר שוב, שההשלכה של הערות אזהרה היא לא רק למי שבא בגלל החוק הזה, זה גם מי שהוא לא קשור לחוק הזה אבל כן צריך לעבור הליך של בדיקה כי למשל הוא תאגיד.

אריאל צבי: זאת אומרת, שכל עיסקה שעושה אותה תאגיד, והוא לא זר, אבל הוא כן טעון בדיקה, ייכנס למסלול הזה של ההשהייה, הערת אזהרה שלו תהיה כביכול זמנית.

דוד רותם: נכון.

דוד רותם: כי אחרת אני נמצא במצב שיירשמו הערות אזהרה ועסקאות לא תתבצענה.

דוד רותם: אם התברר מצב שאנחנו עומדים לשבת שנה על אישור, אתם יודעים מה, אני לא בטוח שהחוק הזה צריך לחוקק אותו, זה מתחיל להפחיד אותי.

נחמן שי: אתה יכול להכתיב כמה זמן תיקח הבדיקה?

דוד רותם: זה דבר שאולי צריך לבדוק אותו, אבל אם אנחנו נכנסים פה למצב שאנחנו מעכבים את המכירה של הדירות בשנה זה אסון לאומי.

אלכס חפץ: הבעיה היחידה שמשרד המשפטים הציג, היא שאין לו הוראה מפורשת, קשה לו לנסח הוראות מפורשות למרשם המקרקעין כיצד להתייחס לרישום הערות אזהרה אם החשד שמדובר במישהו שאסור לו לעשות עיסקת מקרקעין על פי הצעת החוק.

אלכס חפץ: אני חושב שאפשר "להפיל" את זה במרכאות כפולות, במסגרת ההוראות על העורך דין הרושם שהוא מצהיר שלא מדובר באנשים מהסוג הזה שאסור להם לקנות, וברגע שהסתבר שהוא הצהיר לא אמת, ההערה מתבטלת מאליה ואז יש את מנגנון ההשמדה העצמאי בעצם ההצהרה השקרית.

דוד רותם: זה לא הצהרה שקרית, אני עורך דין ואפילו עורך דין ותיק, ואני בתום לב אומר, רבותיי, זה לא תלוי בי, זה תלוי באישור של ועדה אחרת, שהיא תבדוק ותגיע למסקנה שאני לא יכול לקנות, ועוד אם נקבל את ההצעה של חבר הכנסת יריב לוין בעקבות המכון לאסטרטגיה ציונית שגם צריך לבדוק מי מממן אותו, אז מי יודע מאיפה העורך דין יודע מי עומד מאחורי העיסקה ומי בעלי המניות, ומי המממן וכו'.

אלעזר שטרן: אולי נבהיר את הנקודה.

אלעזר שטרן: הכוונה היא לא שעורך הדין יקבע האם מדובר בזר שהוא יכול או לא יכול לקבל אישור, אלא יקבע את זה על דרך השלילה.

אלעזר שטרן: דהיינו, הוא יכול לקבוע על דרך השלילה שלא מדובר באזרח זר או לא מדובר בתאגיד שבשליטה זרה, אחרי שהוא כעורך דין בדק את מבנה התאגיד וכו', ואז אם ההצהרה לא בצד החיובי לא בצד השלילי, הוא לא נופל לגדר ההגדרה של זר פה.

דוד רותם: יפה.

דוד רותם: מה שיקרה זה שאחר כך תבוא הוועדה והתברר לה שהעורך דין טעה, ולא בגלל שהוא התכוון לשקר, אלא הוא פשוט לא יודע לקרוא מסמכים באנגלית, אין חובה היום לדעת אנגלית כדי להיות עורך דין, התקופה שהיו 4 קטעים עם 10 שאלות באנגלית נגמרה, היום זה בחינות אחרות, הוא לא יודע לקרוא אנגלית והוא לא הבין את המסמכים.

אלעזר שטרן: אם מדובר על תאגיד ישראלי שלמעלה מ-50% מבעלי השליטה שלו הם אזרחים זרים, זה יהיה במסגרת רשם החברות אפשר לבדוק את זה.

דוד רותם: לא יודע, יש פה הצעה שתאפשר להגיש באנגלית.

דוד רותם: .

יריב לוין: יכול להיות לתחום בהם את זמן הבדיקה, זה הפתרון האמיתי לסיפור הזה.

יריב לוין: הרי בשורה התחתונה אנחנו לא רוצים שהבדיקה תימשך שנה בלי קשר לשאלה הנקודתית הזאת של איך אנחנו מתמודדים עם הערות האזהרה, ואז יכול להיות שאם אנחנו קובעים את זה, בזה זה ייפתר.

דוד רותם: גם היום יש הוראת מינהל שיש מסלול מקוצר ויש בדיקות.

דוד רותם: כמה בקשות כאלה יש להם בשנה?

יהלום שרעבי: אין הרבה בקשות בכלל לזרים, ב-2010 אמרו לי שאושרו שתי בקשות, ב-2008 אושרו 7 בקשות, מבחינת בקשות שאושרו אני לא יודעת כמה בקשות הוגשו.

דוד רותם: אי אפשר לדעת כמה הוגשו?

יהלום שרעבי: הנתונים שמסרו לי זה הבקשות שאושרו, יש הבחנה בין בקשות של יו"ר מועצת מקרקעי ישראל לבין בקשות שהוגשו למנהל המינהל, שזה כמויות שונות.

דוד רותם: אני רוצה לדעת את שניהם, כי מה זה שניים אושרו?

דוד רותם: זאת אומרת רק שני זרים - - -

יהלום שרעבי: זה הנתונים שמסרו לי.

נחמן שי: שני זרים זה שתי משפחות יהודיות מניו ג'רסי שקנו דירות?

יהלום שרעבי: שהם זרים ושהבקשות אושרו.

אלעזר שטרן: המסלולים שאת מדברת זה המסלולים המקוצרים?

יהלום שרעבי: של יו"ר מועצת מקרקעי ישראל.

יהלום שרעבי: ולגבי המסלולים המקוצרים?

אלעזר שטרן: אין לי נתונים לגביהם.

דוד רותם: גברתי, יכולה להתקשר ולקבל את הנתונים?

דוד רותם: חשוב לדעת שני דברים - כמה הוגשו, כמה זמן לוקחת הבדיקה הממוצעת לזרים, לא למעין זרים, לזרים.

אריאל צבי: אדוני, אני מבין שיש לנו בעצם כרגע שתי אפשרויות לפתור את הסיפור של הערת אזהרה - או מה שאדוני הציע, או מה שחבר הכנסת לוין הציע דרך הנושא של קביעת מועדים בתקנות.

דוד רותם: כן, ויש עוד בעיה, אנחנו צריכים לדעת זמנים מסיבה מאוד פשוטה, כי יכול להיות שאני אגיד לחברי כנסת נחמן שי, שלי יחימוביץ ויריב לוין, רבותיי, הנזק שאתם הולכים לגרום הוא הרבה יותר גדול מהתועלת.

דוד רותם: כי אם התברר לי שאתם תגעו בתקנות שנה לבדיקה, או שנה וחצי, כי אנחנו מכירים את זה, שכשקובעים מועדים בתקנות אז תמיד לוקחים טווח של שמונה חודשים, אתה מבין, 18 חודש עד שהאדם יכול להשלים את העיסקה?

דוד רותם: בוא נאמר כך, זה אומר אני רוצה לקנות דירה לילדים שלי בארץ, אני אמריקאי עשיר, אני גר בניו-ג'רסי כמו שאומר חבר הכנסת נחמן שי.

דוד רותם: אני אומר רבותיי, תעשו לי טובה, יש מקומות יותר מעניינים להשקיע בהם בדירות, אני לא משקיע בישראל ואני קונה בשפת הים במקום אחר.

יריב לוין: אני אולי יכול להציע הצעה, אולי אנחנו נקבע דבר שהוא מחליש את החוק, אבל יכול להיות שהוא עושה איזון נכון.

יריב לוין: נקבע פרק זמן שאם עד אליו לא נקבע אחרת יראו את העיסקה כמאושרת.

אריאל צבי: זה צריך להופיע בתקנות פשוט, כלומר, זה חלק מההסמכה בתקנון.

דוד רותם: אתה משאיר בעצם לא מסלול מקוצר, לא מסלול מהיר, לא שום דבר - פקיד.

נחמן שי: זה כמו אם לא הוגש ערעור על איזה פסק דין עד תאריך מסוים.

דוד רותם: בוא נגיד שאם לא הוגש ערעור עד תאריך מסוים, אז פסק הדין התבטל.

יריב לוין: אגיד לך אז מה יקרה, כי ברגע שיהיה מועד כזה אלף, צריך לצאת מנקודת הנחה שהרשויות תנסנה להיערך כך שהן תעמודנה בעניין הזה.

יריב לוין: שנית, הן נחשפות לסיכון שאם הדבר הזה התברר שהיה פה מחדל וכן הלאה עם כל המשמעויות של זה, אני מניח שתקלות יקרו.

דוד רותם: למה הן נחשפות?

דוד רותם: שבעוד שלוש שנים יהיה בדוח מבקר המדינה שהמינהל לא פעל מספיק מהר למנוע עיסקאות כאלה.

אריאל צבי: תביעת נזיקין, אדוני, על זה שהרשות - - -

דוד רותם: לא, לפי ההצעה של יריב לוין לא תהיה אף תביעת נזיקין.

דוד רותם: אם לא הודיעו שהיא לא מאושרת תוך זמן מסוים אז העיסקה מאושרת.

דוד רותם: זה פתרון נוראי, אתה משאיר את כל העסק בידי איזה פקידה, לא שאני מזלזל בה, אבל יהיה לה על השולחן 150 אלף בקשות כאלה, ואם היא לא תעביר את זה בזמן, ולא תבדוק את התיקים בזמן העיסקה תהיה מאושרת.

יריב לוין: יכול להיות שאולי יש עוד מנגנון בקרה שיהיה פה איזשהו דוח או דיווח חצי שנתי או שנתי לוועדה הזאת.

דוד רותם: מה יגידו לי בדוח?

יריב לוין: אני מניח שכאשר יבואו הנה והתברר שלא בודקים את הבקשות פעם אחת או פעמיים אז יהיו 2 אפשרויות, או שתחליט הוועדה שצריך לעשות שינוי בחוק כדי ליצור מנגנון יותר טוב, או שבעקבות ההתערבות שלה דברים ייפתרו.

יריב לוין: אני מניח שהסיפור לא מסובך מדי, בסופו של דבר הוא יעבוד, יהיו בשוליים כמה תיקים.

דוד רותם: במקום ללכת להצעה שלך שהיא מפחידה אותי כי היא ממסמסת את החוק, אני מעדיף שהם יירשמו הערות אזהרה ויהיו 20 איש שיגידו מספיק לנו הערת אזהרה ויפוי כוח וישלימו את העיסקה בלי אישור ולעולם לא ירשמו את זה על שמם.

נחמן שי: זה יישאר בסטטוס של הערת אזהרה?

אריאל צבי: זכויותיו הקנייניות תהיינה בסכנה.

דוד רותם: לא, בגלל הערות אזהרה.

נחמן שי: למה לא נקבע שבמקרה הזה צריך לקבוע לוח זמנים מדויק לממש את הערת אזהרה.

נחמן שי: נקבעה הערת אזהרה, נבדוק את הערת האזהרה, את העיסקה.

דוד רותם: אנחנו נכתוב שהערת אזהרה תירשם, אבל הערת אזהרה הזאת אפשר לבטל אותה אם לא רוצה פסק דין של בית משפט.

אריאל צבי: זה כבר קיים.

אלעזר שטרן: אולי נשתמש בהחלטה של הועדה אם זה מאושר או לא, כי אסמכתא לרשם זה למחוק את הערת אזהרה.

דוד רותם: הקונה שאני מכרתי לו את הדירה שלי זה איזה בחור מטהרן, יהודי טוב מטהרן, שדרך מישהו קנה את הדירה, אני לא יכול להגיש נגדו תביעה משום שאני יודע שברגע שאגיש תביעה ולגבי חוץ לארץ האיש הזה מת, שום דבר.

דוד רותם: אני בא לרשם, אומר לו אדוני, העיסקה לא אושרה, קיבלתי סכום כזה וכזה, אני מפקיד אותו אצל הרשם ובכך נגמרה הערת האזהרה, כי אני גם לא רוצה לתת למוכר להרוויח את הכסף שהוא קיבל על החשבון, תחזיר אותו.

אריאל צבי: אני צריך לבדוק את זה עם רשם המקרקעין.

דוד רותם: אדוני יבדוק.

דוד רותם: אתה יודע שיש פרוצדורה כזאת לגבי משכנתא.

אריאל צבי: זה שונה מהפיתרון שדיברנו עליו קודם.

נחמן שי: אני רוצה להבין, אני רוצה להמשיך את הקו שלך.

נחמן שי: אותו יהודי מאיראן שאפילו שמו אסור לפרסום, לשיטתנו יוכל לרכוש, אבל הוא צריך לעבור את המנגנון.

נחמן שי: אנחנו מוטרדים מהזמן שיידרש לביצוע תהליך הבדיקה, שלא תפיל את העיסקה מצד אחד.

דוד רותם: ומצד שני, שאני לא אוכל למכור את הדירה שמכרתי לו הוא לא נמצא, אני יודע שהוא לא יכול לתבוע אותי כי הוא יפחד להזכיר את העניין הזה, אני אמכור אותה פעמיים ומישהו הפסיד את כספו.

אריאל צבי: זה הסדר אחר, זה לא מה שהצענו בהתחלה.

אריאל צבי: זה אומר שתירשם הערת אזהרה והיא תפקע מכוח מה?

אריאל צבי: לא מכוח פסק דין?

דוד רותם: מכוח הפקדה ואי אישור העסקה על ידי הועדה או במסלול המצומצם או משהו כזה.

דוד רותם: או צו של בית משפט, אין לי בעיה.

דוד רותם: אחד משניהם לפי המוקדם יותר, אבל שם צריך להיות תנאי שהפקדתי את הכספים שקיבלתי.

אלעזר שטרן: "זר" – כל אחד מאלה: (1) יחיד שאינו אחד מאלה: (א) אזרח ישראלי או תושב ישראל; (ב) עולה כמשמעותו בחוק השבות, התש"י–1950 (להלן – חוק השבות), העומד בדרישות סעיף 2 לחוק האזרחות, התשי"ב–1952;

דוד רותם: סליחה שאני שואל – חבר הכנסת לשעבר עזמי בשארה הפנסיונר לשעבר הוא אזרח ישראלי, הוא יכול לקנות דירות בישראל בלי בעיות?

דוד רותם: השאלה שלי היא אמיתית, האם אזרח ישראלי איננו מוגבל בכלל.

דוד רותם: פה אני הולך לנקודה שדיבר קודם חבר הכנסת חבר הכנסת יריב לוין.

דוד רותם: עזמי בשארה יכול לקנות מחר 150 אלף דונאם במדינת ישראל - - -

יריב לוין: אם יש לו כסף שלו.

דוד רותם: אתה יודע מה, קיבלתי את הסוגיה הזאת, אתה רוצה הצהרה ממנו שזה כסף שלו, אין בעיה הוא נותן הצהרה בפני עורך דין, עכשיו מה אתה רוצה לשלוח אליו את מס הכנסה?

יריב לוין: לא.

יריב לוין: אני לא מאמין שאפשר לנעול משהו הרמטי, מבחינת סף רמת הציפיות שיש לי מהחוק הזה.

יריב לוין: אם אנחנו מצליחים לייצר מנגנון שאנחנו מחייבים אדם להצהיר ומתברר שהצהרתו היא שיקרית, הרי לרמות אפשר תמיד.

יריב לוין: כל מנגנון ההצהרה במסים מבוסס על זה שאנשים מצהירים, לבדוק את כולם הרי אי אפשר, אבל המנגנון בנוי על כך שכאשר מתברר שאדם מסוים שיקר, אז ישנן סנקציות החל מביטול העיסקה וכלה בדברים אחרים שאפשר לקבוע אותם.

יריב לוין: ברור שאם עזמי בשארה יבוא וירכוש 150 דונאם ויתן הצהרה כזאת, אני מניח שהרשויות את ההצהרה הזאת יבדקו ביתר קפדנות במקרה שלו, וכנראה גם לא יתקשו לגלות את האמת.

יריב לוין: בסוף אם אדם רוצה לרמות ולהצהיר שקר, הכל אפשר, הרי לכאורה אפשר כל דבר לעשות.

דוד רותם: מי יבדוק את זה בכלל?

דוד רותם: אין מי שיבדוק את זה.

יריב לוין: למה אין?

יריב לוין: אלף, ישנה הועדה הזאת שאם תובא בפניה תלונה.

דוד רותם: רבותיי היקרים, אדון עזמי בשארה קנה 250 דונאם, הגיש בקשה לוועדה.

נחמן שי: החוק לא נועד למנוע מעזמי בשארה - - -

יריב לוין: אני גיליתי שהוא קנה 250 דונאם, אני חושד שיש לו מימון זר, אני אלך אתלונן במשטרה שהצהרתו היתה שקרית.

דוד רותם: זה נכון, ואז מה יקרה?

דוד רותם: יזמינו אותו לחקירה.

יריב לוין: הם לא חייבים להזמין אותו לחקירה כדי לבדוק את מקורות המימון שלו.

דוד רותם: מראוון ברגותי הוא תושב ישראל?

נחמן שי: הוא אזרח הרשות הפלסטינית.

דוד רותם: לא שאלתי אם הוא אזרח, הוא תושב ישראל, איפה הוא יושב בכלא?

יריב לוין: אבל אין לו תושב קבע.

דוד רותם: אז הוא לא תושב קבע.

יריב לוין: בואו נפריד רגע.

יריב לוין: את האזרחים אין בכלל שצריך להוציא החוצה.

נחמן שי: מה עושים עם תושבי מזרח ירושלים שהם לא אזרחים ותושבים?

דוד רותם: הם תושבים.

אלעזר שטרן: הם לא אזרחים אבל הם כן תושבים.

נחמן שי: הם רשאים לרכוש.

דוד רותם: כמי שמאוד חפץ בשלום, ומי שחושב שירושלים לא תחולק, אני רוצה שהם יוכלו לקנות.

יריב לוין: זה נראה בסדר, מאה אחוז הרמטי אין, אבל זה מקשה, זה שם בלמים מסוימים.

נחמן שי: אני מניח שגם בכסף של בשארה הוא לא ירכוש שטחים בארץ, הוא יחפש חלקת אדמה במפרץ.

דוד רותם: אין שם סיכוי למצוא נפט, פה בכל מקום יש נפט.

יריב לוין: זה הקונטקסט, אנחנו לא נפתור כאן את מאה אחוז המקרים, זה ברור.

עדי ארבל: בהקשר הזה חשוב לי לומר, ההצעה של ההצהרה היא לא מתיימרת לבוא ולפתח מנגנון שיבדוק, אלא - - -

דוד רותם: איזה הצעה של הצהרה?

עדי ארבל: הצעה שחבר הכנסת יריב דיבר עליה היא לא מתיימרת לבוא ולבדוק.

עדי ארבל: כשאתה שואל מי יבדוק, אלא היא מתיימרת לתת פתח בעתיד למקרה שהתגלה בין אם על ידי תחקיר עיתונאי או כל גורם אחר שיפנה למשטרה עם הוכחות שהיתה פה הצהרה כוזבת.

עדי ארבל: במקרה כזה יהיה אפשר לבטל את העיסקה.

דוד רותם: אי אפשר לבטל עיסקה, אין הוראת חוק, שמאפשרת במקרה כזה לבטל את העיסקה.

דוד רותם: שנית, קניתי את ה-250 דונאם, בניתי אלף יחידות דיור, מכרתי אותם הלאה.

דוד רותם: עכשיו אתה תבטל את העיסקה שלי ואת האלף האחרים, זה בכלל לא מתחיל.

יריב לוין: הכל נכון, הכללים הם קיימים.

יריב לוין: הבלם הוא לא מוחלט, המטרה היא לשים את מקסימום הבלמים שאפשר, לא לסחור את כל הסחר כולו, זה הרי ברור שזה בלתי נמנע.

אלעזר שטרן: לגבי הסוגיה הזאת של זר, אני מזכיר שבדיונים הקודמים אחת הסוגיות שחברי הועדה התלבטו לגביהם היתה שאלת מידת הזיקה הנדרשת מאדם שהוא זכאי לשהות בישראל.

יריב לוין: אני בעד להשאיר את זה כך.

אלעזר שטרן: אחת ההצעות שאנחנו נגיע אליה בהמשך, זה ליצור כמו שדיברנו כמה פעמים על נושא של מסלולים מקוצרים, ולהכניס את אותם זכאי שבות שאין להם זיקת מגורים לישראל, שהם לא גרים פה והם לא מתכננים לגור פה, לאפשר להם לרכוש דרך אותו מסלול מקוצר.

דוד רותם: הבעיה היא יותר בסעיף ג' שהוא זכאי לאשרת עולה.

אלעזר שטרן: ושהוא קיבל רשיון לישיבת ארעי.

דוד רותם: זה אומר - הוא נמצא שבוע כתייר, יש לו רשיון לישיבת ארעי, זה הויזה שהוא מקבל בכניסה לישראל והוא קונה אז דירה.

יריב לוין: אני בעד לאפשר לו לקנות.

יריב לוין: אני בעד להשאיר את זה רחב.

דוד רותם: יש פה כמה נקודות מוצא לחוק.

דוד רותם: אני את החוק הזה מחוקק לא כי אני רוצה להגן על רכישה שהפלסטינים השתלטו על המדינה, זה לא מטריד אותי.

דוד רותם: אני רוצה שהמשאב הלאומי הזה שנקרא קרקע, שעליה בונים דירות יישאר לילדים שלי כי אחרת הם לא יקנו דירות.

אלעזר שטרן: מבחינת ההגדרה של חוק הכניסה לישראל, רשיון לישיבת ארעי זה רשיון של 3 שנים.

אלעזר שטרן: לא מדובר על רשיון של ישיבת מעבר, מישהו שבא לפה כתייר לשבוע - זאת היא ההגדרה של חוק הכניסה לישראל.

דוד רותם: מה קורה כאשר מגיע אמריקאי לישראל, הוא לא צריך ויזה.

דוד רותם: מה שמים לו חותמת?

דוד רותם: – רשיון לישיבת ארעי.

נחמן שי: לפי מה הוא שוהה בארץ, אתה מדבר שהוא רוצה לעשות עלייה, מה מעמדו?

דוד רותם: זה ארעי מאוד, זה נכון, כי זה בכלל לא קיים, אבל הוא לא נמצא בארץ, הישראלי נוסע אליו אם אתה לא יודע.

דוד רותם: זה יהודי שבא לארץ, מה הוא מקבל בחותמת כשהוא מגיע, הוא בא עם דרכון אמריקאי.

נחמן שי: הוא זכאי לאשרת עולה או לתעודת עולה, לפי חוק השבות זה נופל בגדר - - -

דוד רותם: אבל כתוב שקיבל במקומה אשרה ורשיון לישיבת ארעי.

דוד רותם: האם זה מדבר על תיירים?

דוד רותם: כי בגישה שלי אני לא רוצה שאנשים יבואו וייקנו סתם.

אלעזר שטרן: לפי ההגדרה על פניו זה לא אמור לדבר על תיירים, אבל אני חושב שכדאי לבדוק את זה עם משרד הפנים את הנקודה הזאת.

נחמן שי: אני לא רוצה למנוע מהם לרכוש.

נחמן שי: אתה נוגע פה בתופעה מוכרת קשה, אבל לדעתי בלתי ניתנת להתערבות, מי שאינו גר בארץ בהכרח, או מי שמגיע לעתים רחובות אוחז פה אדמה או דירה או רכוש כזה או אחר, ואתה אומר יש גבול, אתה רצית להגביל את זה במספר שנים לשלוש שנים, לחמש שנים, שאחר כך הוא הצטרך לממש את זה.

נחמן שי: אני לא חושב שצריך להתערב, אם הוא רשאי לעלות ישראל, אז הוא רשאי לרכוש פה רכוש ובעזרת השם הוא גם יעלה אחר כך לארץ הוא או בני ביתו.

אלעזר שטרן: חבר הכנסת שי, הכוונה שלך בעצם שאתה רוצה להוריד את המגבלות?

אלעזר שטרן: כיום הניסוח שקיים כך ושעבר קריאה ראשונה כן יוצר הגבלות.

אלעזר שטרן: לא כל זכאי שבות שלא מתכוון לגור פה יוכל לרכוש.

נחמן שי: מה תהיה המגבלה עליו?

אלעזר שטרן: בנוסח של הקריאה הראשונה הצטרך לעבור את הוועדה, בהצעה שכבר נקרא שהוא הצטרך לעבור מסלול מקוצר.

נחמן שי: בסדר, אז יהיה מסלול מקוצר.

נחמן שי: בוא נלך לשיטתו, אבל אני לא רוצה למנוע את זה באופן מוחלט.

דוד רותם: אני רוצה לאפשר לילדים שלנו שיהיה להם פה קרקעות.

דוד רותם: בעולם יש יהודים ציונים טובים עשירים מאוד, והם ירכשו פה שטחים ולא יממשו אותם, או יממשו אותם כשהם ירצו.

דוד רותם: אני רוצה להגן על הקרקע, אני לא רוצה להגן על ההשתלטות.

דוד רותם: אני לא פוחד מהשתלטות עוינת, אני פוחד מהשתלטות ציונית, אוהדת.

עדי ארבל: בהקשר הזה אני רוצה להזכיר את הדברים שנאמרו גם בישיבה הקודמת, שבמקרה כזה ליצור זיקה בין חוק שמדבר על זרים לחוק שמדבר על יהודים שהם זכאי שבות ולהגדיר אותם כזרים, זה יכול לפגוע דווקא ביחסים עם התפוצות.

דוד רותם: אני לא דואג עכשיו ליחסים עם התפוצות.

דוד רותם: אין לי אסטרטגיה ציונית, יש לי אסטרטגיה שאני רוצה שפה כל הילדים יהיה להם אפשרות לקנות דירות, זה מה שחשוב לי - השאלה איך אני מגדיר.

יריב לוין: אני מודה שאני לא הייתי נכנס לזה.

יריב לוין: בעיניי, גם ליהודי שטרם עלה ארצה יש זכות לקנות פה קרקע באופן חופשי לחלוטין.

דוד רותם: האם אדוני גם סבור כך, חבר הכנסת שי?

נחמן שי: כן, אבל אני מבין שאנחנו בכל זאת מחייבים בדיקה.

דוד רותם: הרי אתם צריכים להחליט.

יריב לוין: אפשר להסיר את כל הסיפור הזה.

דוד רותם: חבר הכנסת יריב לוין סבור שכל יהודי - - -

יריב לוין: אגב, גם יקטין את הפקק אצלם, את העומס עליהם.

אלעזר שטרן: אחת ההצעות שהכנסנו בתיקונים של הנוסח, זה באמת ליצור את אותם מסלולים מקוצרים שלא צריכים את הביורוקרטיה שיש אצל אותה ועדה של יושב מועצת מקרקעי ישראל, זה יעבור דרך מנהל הרשות, וההליך יהיה פשוט יותר ומהיר יותר, ואז להפריד בין זכאי שבות שלא מתכוונים פה, שכן הצטרכו לעבור את המסלול המקוצר - - -

יריב לוין: איך תבחן את הכוונה?

אלעזר שטרן: אם הוא מבקש לממש, אם הוא מבקש לקבל תעודת עולה או אשרת עולה, אם הוא מבקש לעלות לישראל, אתה יודע את זה.

יריב לוין: הוא לא מבקש, הוא אומר, אני רוצה עכשיו לקנות, ואני אולי בעוד שלוש שנים מבקש תעודת עולה לא עכשיו.

אלעזר שטרן: הוא לא מבקש כרגע לגור, ההצעה היא לנסות להפריד בין שני הדברים האלה - זכאי שבות בעלי זיקה.

יריב לוין: למה?

יריב לוין: מה זה נותן?

יריב לוין: למה אנחנו צריכים לייצר - - - יהודים המתכוונים לעלות, או אלה שלא מתכוונים, ומה דינו של יהודי שבאמת התכוון ויבקש תעודה ובסוף לא עלה?

יריב לוין: לאן נגיע?

אלעזר שטרן: שאלה ערכית ציבורית שאתם צריכים להכריע בה.

נחמן שי: אדוני היושב ראש, מה מפריע לך?

נחמן שי: אני מבקש לדעת - שימוש לרעה באופציה הזאת של מי שחוק השבות חל עליו ושירכוש ולא יגור?

דוד רותם: חבר הכנסת שי, החוק הזה לא מדבר רק על דירות.

דוד רותם: החשש שלי שגופים בעלי יכולת כלכלית גדולה ירכשו שטחים במדינת ישראל, זה חברות של נשות הדסה העולמי, אנשים טובים.

דוד רותם: אבל בסופו של דבר, הקרקע הזאת הם ימכרו אותה, הם גם יבנו גם הרבה דירות, והם ימכרו אותם ליהודים טובים מאוד, קבוצות רכישה של יהודים טובים מאוד שגרים בחוץ לארץ, כשהילדים שלנו הצטרכו דירות, יגידו להם, אנחנו נורא מצטערים כבר אין קרקע.

יריב לוין: זה כל כך מרחיק לכת.

דוד רותם: אחת הבעיות שאותי מטרידה במדינת ישראל - זה כפר דוד בירושלים, זה נורא מטריד אותי.

דוד רותם: אני עובר שם בלילות לפעמים ואני רואה מה קורה שם, זה אותי מטריד.

דוד רותם: חבר הכנסת נחמן שי, אני הבנתי שהיוזמה לחוק הזה שלך באה מהמקום הזה.

יריב לוין: בוא נאמר שהכנסנו אותם למסלול הבדיקה הארוך, המקוצר, זה בכלל לא חשוב.

יריב לוין: מה בודקים הרי הוא לא נכנס למסלול אם הוא מתכוון לעלות, הוא אומר, אני לא מתכוון לעלות.

יריב לוין: עכשיו, מה נגיד?

יריב לוין: לא ניתן לו לקנות?

יריב לוין: זאת אומרת מה נבדוק פה.

יריב לוין: הרי מה שאנחנו מחפשים לבדוק בסוף הכנסנו אותו למסלול הבדיקה, מאה אחוז.

יריב לוין: עכשיו הוא הופיע בפני הוועדה, הוא אומר נכון, אני לא מתכוון לקנות, אבל יש לי שלושה בנים ושמונה נכדים, ואני מחנך אותם לציונות, ובטוח שהיום שבו נראה את כולם בארץ ישראל הוא קרוב מתמיד - - -

דוד רותם: מה שקורה זה כשהם יחליטו לעלות - - -

יריב לוין: אבל אז אתה רוצה לקבוע שלא יאשרו לו את זה, לא יאשרו לו לקנות?

דוד רותם: רבותיי, זו הצעת חוק שלכם.

יריב לוין: נראה לי קשה, דבר מרחיק לכת מאוד.

יריב לוין: אני לא רואה את המדד שעליו פיו אתה יכול.

יריב לוין: הרי מה שאנחנו מחפשים למנוע בסוף זה באמת איזשהו מהלך של מין השתלטות עוינת כזאת.

יריב לוין: אנחנו רוצים למנוע מקרים קיצוניים שבהם אדם הלך וקנה את כל הקרקעות בסביבת תל אביב ויצר מונופול או איזה כשל שוק, או אני לא יודע.

יריב לוין: אני לא חושב שאנחנו באים למנוע מיהודי שרוצה לקנות חמש דירות לבני משפחתו לעשות את זה.

נחמן שי: אני כן מוטרד מהשתלטות.

נחמן שי: אני לא מגדיר את אותם מי שמתכננים או רוצים להשקיע בישראל השתלטות עוינת.

נחמן שי: אנחנו יודעים מאיזה כיוונים היא עשויה לבוא, אבל אתה אומר שיש לך אינטרס נוסף, והוא שאדמת המדינה, הלאום, ישמשו את תושבי הארץ הזאת וילידיה ואזרחיה וכדומה.

נחמן שי: (חילופי יושבי ראש – שעה 10:00)

אלעזר שטרן: אנחנו עוסקים בשאלה שנדרשת מיהודי שזכאי לעלות לישראל לפי חוק השבות בשביל לאפשר לו לרכוש מקרקעין בלי לעבור איזושהי בדיקה.

אורי אורבך: כרגע אין שום הגבלה.

אלעזר שטרן: כרגע יש מגבלה בהצעת החוק שלכם.

אלעזר שטרן: במצב הקיים לפי החלטות של מועצת מקרקעי ישראל יש מגבלה, הם צריכים לעבור איזשהו מסלול מקוצר אמנם של בדיקה, אבל הם עוברים מסלול - - -

אורי אורבך: שונה מאזרח?

אלעזר שטרן: כן.

אלעזר שטרן: הצעת החוק שלכם, בעצם הנוסח שאתם הגשתם אותם, מאמצת את הכיוון שיש כיום בהחלטת מועצת מקרקעי ישראל, השאלה היא האם לפתוח את זה יותר או להשאיר במצב הנוכחי, כאשר נפקא מינא העיקרית לאנשים שהם זכאים לעלות לפי חוק השבות, אבל אין להם כוונה אמיתית לגור, האם לאפשר לזכאי שבות כאלה לרכוש מקרקעין בישראל כן או לא?

אורי אורבך: מה הנימוקים שלו?

אלעזר שטרן: הנימוקים של חבר הכנסת לוין היו נימוקים, אם אני יכול להגדיר אותם, ערכיים ציוניים של הזיקה של - - -

נחמן שי: הניואנס הוא האם כל מי שחוק השבות חל עליו רשאי לרכוש ואין עליו שום מגבלה, יכול לקנות את זה לעשר שנים, חמישים שנה, או לא יודע, ויחזור, יבוא, לא יבוא, השתמש, לא השתמש זה לא רלבנטי, או שבכל זאת ניצור פה איזשהו לחץ פיזי מתון שאנשים ביום מן הימים הצטרכו להגיע, אחרת אולי הם לא יוכלו לבצע את הרכישה.

אלעזר שטרן: לא שהם לא יוכלו, אבל הם הצטרכו להיכנס למסלול של בדיקה.

יריב לוין: אגיד לך מה מפריע לי, פחות מפריע לי הכנסתם למסלול הבדיקה כמו מה בודקים, מה בודקים בסוף במקרה כזה?

אלעזר שטרן: לגבי המסלול הרגיל של יושב ראש מועצת מקרקעי ישראל, נזכיר לכם, הגדרנו רשימה של שיקולים שצריכים לבדוק – טובת הציבור, זיקתו לישראל, המטרה שלשמו הוא מבקש, היקף המקרקעין, תכונות המקרקעין, ואז באמת אפשר לראות - לצורך העניין ניקח את השיקול הרביעי, היקף המקרקעין – אפשר לבדוק האם באמת מדובר על אדם שמנסה לרכוש קרקעות בהיקפים גדולים, או שאדם שמבקש לקנות דירה - - -

יריב לוין: אז יכול להיות שהפשרה יכול להיות לקבוע שהבדיקה תתמצא לסוגיה הזו במקרים האלה.

יריב לוין: כשאתה בא ואומר באופן עקרוני הזכות קיימת, אבל אני רוצה לשים לי איזשהו מנגנון בקרה כדי שלא יהיה פה איזושהי השתלטות - - -

אורי אורבך: השאלה אם אתה רוצה לצמצם - - -

יריב לוין: כן.

יריב לוין: לי יש נקודת מוצא שהזכות על הארץ לבוא למדינת ישראל שהרעיון של השבות אומר שהזכות קיימת לכל יהודי באשר הוא, לא כולם מממשים את הזכות בכל רגע נתון, אבל הזכות קיימת.

יריב לוין: אני חושב שזה מסע בסיסי של הציונות לבוא ולסייג את הזכות, להגיד רבותיי, רגע, עכשיו יש שני סוגים של יהודים.

אורי אורבך: הפגיעה היא בחוק השבות.

יריב לוין: אני מציג את ההתלבטות שלי.

יריב לוין: האמירה שאומרת, רבותיי, עכשיו אנחנו כבר אומרים שיהודי כזה אז הזכויות האלה שלו הן כפופות לזה שהוא באמת יבוא ויממש בפועל או יעמוד בכל מיני מגבלות כאלה ואחרות, אני חושב שזה מהלך שהוא חורג בהרבה.

אלעזר שטרן: מבחינה ערכית יש פה התמודדות בין שני שיקולים, שני רציונאלים אפשריים לחוק.

אלעזר שטרן: רציונל אחד שחבר הכנסת לוין עכשיו דיבר עליו זה רציונל לאומי ציוני, לבין רציונאלים אחרים שנשמעו מקודם גם על ידי חבר הכנסת שי, וגם על ידי חבר הכנסת רותם שנקרא להם נימוקים חברתיים כלכליים, של שאלת ההשפעה של רכישה של גורמים כאלה על שוק הדיור בישראל.

אלעזר שטרן: שני רציונאליים שונים.

אורי אורבך: אני חושב שההבדל הוא בין השקפה פרקטית להשקפה אידיאולוגית.

אורי אורבך: אידיאולוגית – אנחנו רוצים שחוק השבות יהיה אחד לכולם, לכל זכאי חוק השבות לא יהיה מדרגות לגבי כל דבר, כי אחרת אין לדבר סוף.

אורי אורבך: פרקטי - אני חושש שבחוק השבות כמו שהוא היום, יש מצב לפי חוק השבות היום חלוטה רחבה מדי, אפשר לנצל, קל לזכות בחוק השבות גם לאנשים שבעצם לא היינו רוצים שהם לגמרי יהיו חוק השבות, והם יעשו שימוש לרעה בחוק השבות בעניין מינהל המקרקעין.

אלעזר שטרן: אני לא בטוח שהנימוקים שלו - - - שלא יהיה רק שימושים לרעה, אלא השפעות כלכליות חברתיות על שוק הדיור.

אורי אורבך: אבל אזרח ישראל יהודי יכול לעשות אותם שימושים.

יריב לוין: אבל ברור שאם אנחנו מדברים על השפעות כלכליות חברתיות אנחנו נמצאים בשאלת ההיקף, אנחנו לא נמצאים בשאלות האחרות.

יריב לוין: אם באים וממצים את זה, ובאים ואומרים יכול להיות שצריך לבוא ולומר, או בדיקה באיזשהו מסלול מקוצר של ההיקף, או להגדיר איזשהו היקף מסוים שממנו אתה צריך להיכנס לתוך המסלול הזה, נדמה שזה המקסימום שאני הולך אליו.

אורי אורבך: בשנים ראשונות לקבלת הזכאות לחוק השבות.

יריב לוין: מי שמימש את הזכאות אין לך בעיה איתו בכלל, הוא לא שם.

יריב לוין: הבעיה היא עם מי שלא מימש.

יריב לוין: יושב יהודי בניו יורק, יש לי שלושה ילדים, שמונה נכדים, ואני מאמין שכל משפחתי העניפה בקרוב תגיע לציון ואני רוצה לקנות להם 11 דירות.

יריב לוין: אני בעד שיקנה 11 דירות, אני אומר לכם חד משמעית, אין לי בעיה וזה לא מפריע לי.

יריב לוין: אני מוכן לשלם את המחירים האלה ככל שהם ישנם, אני לא בטוח שהם ישנם.

יריב לוין: אבל אם ובהנחה שרוצים את זה לגדור, אז הגידור הוא בסוגיית ההיקף, אסור לו שיהיה גידור מעבר לזה.

נחמן שי: מישהו יודע מה היקף הרכוש הזה שנרכש?

נחמן שי: אני שואל באופן עקרוני, היום זה לא מוגדר בשום מקום.

אורי אורבך: יש ישראליים שלא גרים בארץ.

יריב לוין: אני חושב שבבסיס אנחנו עושים פה סיוג מאוד משמעותי, כמעט כדרך אגב על עיקרון שהוא עיקרון יסודי.

יריב לוין: אני לא רוצה להיות שם, אני לא חושב שצריך להיות שם.

נחמן שי: נכון, היא נושקת לנו בצד של ההשפעה.

אורי אורבך: אתם יכולים לתאר בבקשה תסריט, מה הדבר הכי גרוע, דוגמה?

יריב לוין: הדבר הכי גרוע שתיבנה שכונת בוכמן במודיעין, ויבואו התארגנו כל מיני עשירים בכל מיני מקומות בעולם, יילכו לקבלנים שבונים, יגידו לו אדון X אתה בונה שמונים יחידות דיור, קח 80 מיליון שקל אני קונה ממך את כל הפרוייקט, ואז כאילו, או לכאורה יש סכנה שהאזור יהפוך לעיר רפאים שלכל היותר יושכרו בה דירות ובמקרה הגרוע הן פשוט תעמודנה ריקות, ואזרחי ישראל שרוצים לקנות, המחירים יאמירו כי אין דירות ולא יהיה להם לאן להיכנס, אני לא שם.

יריב לוין: אני מנסה להסביר, להשתמש בכישוריי כעורך דין לנסות להסביר את העמדה שאני לא מסכים איתה, אני לא רואה את הסכנה.

יריב לוין: אני חושב שהמחיר שאנחנו משלמים באמירה כזאת הוא מחיר שלא מצדיק.

אורי אורבך: יכול להיות שמה שאתה אומר זה תיקון לחוק אחר?

אורי אורבך: תיקון בחוקים של אחזקת מקרקעין בכלל ולא בקטע של עצם הזכאות.

יריב לוין: כן, אני מסכים.

עדי ארבל: חבר הכנסת אורבך, אני רק רוצה לציין שלחבר הכנסת רותם היתה הצעה כזאת בכנסת הקודמת בגלל ההקשרים האלה.

עדי ארבל: בחוק הזה לא מופיע בדברי ההסבר שאלה השיקולים, לכן לא נראה לי שיש - - -

יריב לוין: אני לא שם.

יריב לוין: אני במפורש לא שם.

יריב לוין: אני נגד זה.

יריב לוין: אדוני, מי שהוא שבות הוא שבות, הוא במקום אחר לגמרי, הוא לא פה, הוא לא זר, אני לא מתמודד איתו כאן.

יריב לוין: יכול להיות שאני צריך לעשות חוקים שיטילו מס רכוש על דירות ריקות, כל מיני פטנטים יכולים להיות, אבל זה לא פה.

נחמן שי: לא רציתי לגעת בזה, אבל היושב ראש העלה סוגיות מעניינות שאני לא רוצה - - -

אורי אורבך: אתה לא יכול בשביל פירצה מאוד קטנה לשים חומת בטון כזאת גדולה.

יריב לוין: הדרך לפתור את זה, למשל, זה תטיל מס רכוש על דירה שבבעלות מי שאינו אזרח ישראלי ועומדת ריקה מעל X זמן, למשל.

יריב לוין: לך יש דירה, אתה קובע - - - הרי מה החשש?

יריב לוין: החשש הוא מערי הרפאים.

יריב לוין: אתה תבוא תגיד אם אתה יש לך דירה ושלמעלה משנה לא גרים בה, אתה מתחיל לשלם עליה 5% בשנה משווייה מס רכוש, אם היא עומדת ריקה, כי אתה רוצה לעודד את זה שהדירות לא יהיו ריקות, אבל זה בעצם לא פה, זה אתה עושה בחוקי מס, בכל מיני מקומות אחרים.

נחמן שי: מציע להניח לזה.

יריב לוין: חד משמעית.

יריב לוין: זה לא במגרש שלנו.

אלעזר שטרן: אם אתם מקבלים את זה, המשמעות היא שסעיפים ב ו-ג בתוך ההגדרה של פיסקה 1 להגדרה של "זר", אנחנו מאחדים אותם וקובעים הגדרה – "זכאי לעלות לישראל לפי חוק השבות", זה המשמעות הניסוחית.

אורי אורבך: יש לנו דוגמה לחוק אחר שבו יש איזה הבדלה בין "זכאי לחוק השבות" לבין אזרח רגיל, ותיק?

אורי אורבך: אני מעריך שלא, בהשקעות כספיות או בתחומים אחרים?

נחמן שי: אני לא יודע, זה הועלה פה על ידי היושב ראש.

יריב לוין: הבעיה קיימת, אי אפשר להגיד שהיא לא קיימת, רק אני לא חושב שזו דרך הפתרון.

נחמן שי: ילדינו ישאלו יום אחד למה נתתם לאנשים האלה לרכוש פה דירות כשלנו אין דירה.

יריב לוין: אז תטיל עליהם מס רכוש.

נחמן שי: הם נשענים על משאבים לאומיים.

יריב לוין: אני אתן לך דוגמה, אתה יכול אפילו לקבוע – אזרח זר המחזיק דירת מגורים בישראל ישלם מס רכוש 5% כל שנה.

אורי אורבך: תסביר להם שיהודים במשך 150 שנה קנו נכסים בארץ ישראל.

יריב לוין: פה אתה מטפל בכלים מיסויים, רק אם תעשה את זה כולם ימכרו את הדירות באותו יום, לא בטוח שאתה רוצה להגיע לשם.

יריב לוין: אני בעד שהם יקנו דירות.

נחמן שי: יש אלפי זוגות צעירים שאין להם איפה לגור.

יריב לוין: אני בעד שהם יקנו דירות, כי אני חושב שזה שומר על הקשר שלהם עם העם היהודי.

אורי אורבך: זה חלק מההשקעה של יהודי הגולה.

יריב לוין: אני נמצא במקום אחר לגמרי מכם בעניין הזה.

יריב לוין: אבל גם אם אני מנסה לעבוד בשיטתכם, הדרך להתמודד עם זה היא ברמה המיסויית – אתה רוצה לך תטיל מס רכוש על הדירות האלה.

אלעזר שטרן: - - -

יריב לוין: רמאים ונוכלים יעקפו, הכול אפשר, תכנוני מס, הכול אפשר לעשות.

יריב לוין: בסוף אתה קובע כללים, הרוב המוחלט בסופו של דבר נכנס בהם.

יריב לוין: בשוליים יש כמה שמצליחים להתחמק והם גם בסדר, וכמה כאלה שהם מתחמקים והם לא בסדר, שאת חלקם תופסים ואת חלקם לא, זה כך הכול, אחרת לא נעשה פה כלום אם ננסה לתפוש את כולם במאה אחוז.

אלעזר שטרן: (2) תאגיד שהשליטה בו בידי יחיד אחד או יותר שאינו אחד מאלה המנויים בפסקה (1); דהיינו תאגיד שהשליטה בו היא בידי זרים.

אלעזר שטרן: לגבי הגדרה של שליטה אנחנו נראה בהמשך.

אלעזר שטרן: "שליטה כמשמעותה בחוק הבנקאות – רישוי, התשמ"א-1981.

אלעזר שטרן: למיטב הסקירה שאני בדקתי, זה המקום הרחוב ביותר שיש הגדרה של שליטה בחברות נמצא בהפנייה לחוק הבנקאות רישוי.

אלעזר שטרן: מדובר על הגדרה כללית היא אדם מי שיכול לכוון את פעילותו של התאגיד, בלי לגרוע מהאפשרות שמי שיכול לכוון את פעילותו של התאגיד, מי שיש לו 50% או יותר מאמצעי שליטה בתאגיד שזה הזכות למנות דירקטורים ודברים נוספים.

אלעזר שטרן: דיון בהכנה לרשימה, ההגדרה של שליטה שהוצעה בקריאה הטרומית היתה דלה, אתם ביקשתם להרחיב אותה וזאת הייתה ההרחבה.

אלעזר שטרן: (3) מי שפועל עבור יחיד או תאגיד כאמור בפסקאות (1) או (2); שזה יכול להיות או שליח או נאמן.

אלעזר שטרן: "חוק רשות מקרקעי ישראל" – חוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך–1960 "יושב ראש מועצת מקרקעי ישראל" – כמשמעותו בחוק רשות מקרקעי ישראל; "מדינה" – לרבות כל אחד מאלה: (1) איחוד, חבר או ארגון שנוסד בידי שתי מדינות לפחות, או בידי ארגונים שנוסדו בידי שתי מדינות לפחות; (2) אורגן, רשות, או נציגות של מדינה או של איחוד מדינות; (3) ישות מדינית שאינה מדינה שקבע שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת; מחקנו את ההגדרה של ארגון בינלאומי, אנחנו הכנסנו את זה פה בסעיף 1, זה נצרך לצורך הנקודה שהוכנסה גם כן לבקשת היושב ראש בדיון הקודם לגבי אותם ארגונים שישראל התחייבה להם באמנות בינלאומיות כמו האו"ם ה-OECD וכו', נראה בהמשך שההוראות יחולו עליהם בצורה שורה.

אלעזר שטרן: "מנהל רשות מקרקעי ישראל" – כמשמעותו בחוק רשות מקרקעי ישראל; "מקרקעי ישראל" – לרבות מקרקעין שהבעלות עליהם הועברה לפי חוק רשות מקרקעי ישראל; הכוונה היא לאותם מקרקעין שבמסגרת הרפורמה הבעלות עליהם הועברה מהמדינה לאזרחים.

אלעזר שטרן: "שליטה" – כמשמעותה בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א–1981.

אלעזר שטרן: (ב) (1) לא יקנה ולא יעביר אדם זכויות במקרקעי ישראל לזר, בין בתמורה ובין שלא בתמורה, אלא לפי הוראות חוק זה.

אלעזר שטרן: (2) המבקש להקנות או להעביר זכויות במקרקעי ישראל, יגיש בקשה לאישור ההקניה או ההעברה ליושב ראש מועצת מקרקעי ישראל.

אלעזר שטרן: (3) יושב ראש מועצת מקרקעי ישראל רשאי לתת אישור להקניה או להעברה של זכויות במקרקעי ישראל, על פי המלצה של ועדת משנה של מועצת מקרקעי ישראל, ולאחר התייעצות עם שר הביטחון ושר החוץ, ובהתאם לייעוד הקרקע ולזהות המבקש – גם עם גורמים נוספים שייקבעו בתקנות כאמור בסעיף 4(ב).

אלעזר שטרן: אני מזכיר, כדי למנוע בירוקרטיה, אמרנו שנעביר את העניין הזה לתקנון ששם ייקבע בדיוק לפי סוג הקרקע וטיבה עם איזה גורמים נוספים הצטרכו להתייעץ מעבר לשר הביטחון ושר החוץ.

אלעזר שטרן: (4) בבואו להחליט בדבר מתן אישור כאמור בפסקה (3), יביא יושב ראש מועצת מקרקעי ישראל בחשבון, בין היתר שיקולים אלה: (א) טובת הציבור וביטחונו; (ב) זיקתו של הזר לישראל, לרבות נתוניו האישיים, תקופות מגוריו בישראל וקרבה משפחתית למי שאינו זר; (ג) המטרה שלשמה מבקש הזר כי המקרקעין יוקנו לו או יועברו אליו; (ד) היקף המקרקעין שנקנו על ידי אותו הזר קודם למועד הבקשה או שהועברו לו; (ה) תכונות המקרקעין המבוקשים, לרבות גודל השטח המבוקש, מקום המקרקעין וייעודם.

אלעזר שטרן: עד כה לא נעשה שום שינוי מהקריאה הראשונה.

אלעזר שטרן: הפיסקה הבאה שאנחנו בתיאום עם משרד המשפטים מבקשים להוסיף.

אלעזר שטרן: הרעיון הוא כמו שהוזכר כמה פעמים, הוא רעיון של מסלולים מקוצרים, מכיוון שההנחה היא שהמסלול הרשאי ייקח קצת יותר זמן, לא שמענו בדיוק כמה, אבל ייקח קצת יותר זמן.

אלעזר שטרן: ההנחה היא שיש גורמים מסוימים שאנחנו מעוניינים שהבדיקה שלהם תהיה מהירה יותר ויעילה, פחות ביורוקרטית.

אלעזר שטרן: (5) על אף האמור בפסקאות (1) ו-(3), מנהל רשות מקרקעי ישראל או מי שהוא הסמיך לכך מבין עובדי הרשות" – אני מסב את תשומת הלב שמדובר על מנהל הרשות בניגוד למסלול הרשאי שהוא יושב ראש מועצת מקרקעי ישראל שזה שר הבינוי והשיכון, "רשאי לאשר הקניה או העברה של זכויות במקרקעי ישראל לאחד מאלה: (א) – יורד לפי החלטה שקיבלתם לפני מספר ימים.

אלעזר שטרן: אני מציין ש-ב' ו-ג' דברים שקיימים היום בהחלטה של מועצת מקרקעי ישראל מס' 1148.

אלעזר שטרן: ההצעה הייתה להעביר אותם לחקיקה ראשית.

אלעזר שטרן: (ב) זר שאינו תאגיד, המבקש לרכוש יחידת מגורים אחת במקרקעין שייעודם למגורים בתכנית כמשמעותה בחוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965;

נחמן שי: מינהל מקרקעי ישראל החליט שמותר לרכוש?

אריאל צבי: כיום בהחלטת המועצה, מה שקורה זה שמנהל המינהל יכול לאשר, זאת אומרת זה סוג של מסלול מקוצר, הוא יכול לאשר הקניית זכויות לזרים יחידים ביחידת דיור אחת במקרקעין שייעודה מגורים, זאת אומרת, ככל שמדובר ביחידת מגורים אחת, מתוך הנחה שיש יותר עיסקאות כאלה, אז אין סיבה להצריך אותם את כל הפרוצדורה.

אריאל צבי: לגבי הניסוח יכול להיות שבשלב הניסוח עצמו נצטרך לדייק פה.

נחמן שי: איך אתה יודע שהוא מבקש לרכוש רק אחת יש לכם מאגר מידע שיכול להוכיח?

יהלום שרעבי: מחתימים אותם על תצהיר.

נחמן שי: שהם קונים רק אחת באותו יום.

יריב לוין: זאת הערה חשובה לטעמי, אולי כדאי שייכתב פה במפורש: "המבקש לרכוש יחידת מגורים אחת שתהיה היחידה שיש לו כאן".

יריב לוין: כלומר, זאת לא אחת עכשיו ועוד אחת בעוד שנתיים, ועוד אחת בעוד - - -

אלעזר שטרן: מובן, זו הייתה הכוונה.

יריב לוין: הרי יכולים להסתכל על זה טוב.

יריב לוין: אם העיסקה היא של דירה אחת אז הוא נכנס לשם.

יריב לוין: הרעיון הוא שזאת דירתו היחידה.

אלכס חפץ: בכלל, גם מחוץ למקרקעי ישראל, יכול להיות שיש לו טאבו פרטי.

אלעזר שטרן: זו הייתה הכוונה, אנחנו נבהיר את זה בניסוח.

יריב לוין: זה עניין ניסוחי, אבל אני חושב שהוא חשוב.

אריאל צבי: הבדיקה היא על בסיס תצהיר.

אריאל צבי: אני לא יודע אם למינהל תהיה יכולת לבדוק מעבר לזה.

יריב לוין: הכול על בסיס תצהיר, רמאויות יהיו ותמיד יש, זה ברור.

נחמן שי: אנחנו רוצים לחדד את זה, שמדובר באחת ואחת בלבד.

אורי אורבך: אחד לאדם.

אלעזר שטרן: (ג) תאגיד זר שמרכז ההשקעות החליט להעניק לו הטבה, לצורך יישום התכנית שבגינה אושרה ההטבה; לעניין זה, "מרכז ההשקעות" ו"הטבה" – כמשמעותן בחוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט-1959; אנחנו עוד נבדוק את הרעיון של הניסוח, אבל הרעיון של זה שגם הוא קיים היום בהחלטה של מועצת מקרקעי ישראל הוא שאותם תאגידים זרים של המדינה יש עניין למשוך אותם לפה.

אלעזר שטרן: הם הביאו תכנית למרכז ההשקעות לפי חוק עידוד השקעות הון והתכנית שלהם אושרה, המדינה העניקה להם הטבות בצורות כאלה ואחרות של מענקים, תמיכות, הלוואות וכו' לפי אותו חוק שגם לצורך אותה תכנית שאושרה להם שהם יוכלו לרכוש זכויות במקרקעי ישראל.

אריאל צבי: במקום החליט, נראה לי שכדאי לכתוב "אישר".

אלעזר שטרן: זה עוד יעבור ענייני ניסוח.

אלעזר שטרן: מדינה, בהתאם להתחייבות של מדינת ישראל, בהסכם בין-לאומי, לצורך ניהול ענייני המדינה בישראל, במסגרת ההתחייבות שניתנה; פה אני מחזיר אתכם להגדרה של מדינה, זה כוללת ארגונים בינלאומיים וכל הדברים האלה.

אלעזר שטרן: הכול בכפוף להתחייבויות של מדינת ישראל, זאת אומרת, לא סתם ליצור מסע רכישה פה, לצורך הניהול של העניינים שלהם בישראל.

אלעזר שטרן: (ג) הוראות סעיף קטן (ב) יחולו גם על הקניה או העברה של זכויות במקרקעין בדרך של מכירת מקרקעין מעוקלים, מימוש משכנתא, ביצוע של פסק דין או של מסמך אחר הניתן לביצוע כפסק דין, או מכירת נכס על ידי לשכת ההוצאה לפועל או רשות אחרת על פי דין.

אלעזר שטרן: אני מזכיר שזה גם דבר שהוסף בהכנה לקריאה ראשונה כדי למנוע מצבים שבהם דרך מימושים ודרך משכנתאות וכו' יהיה אפשר לרכוש, בעצם לעקוף את החוק.

נחמן שי: זאת אומרת, אם זר פשט רגל, הוא רכש, עכשיו רוצים לממש - - -

אלעזר שטרן: לא, הכוונה היא הפוכה.

אלעזר שטרן: אם חברה לקחה הלוואה מבנק זר ולצורך קבלת ההלוואה נרשמה משכנתא על המקרקעין ועכשיו היא לא החזירה את ההלוואה, ואותו רוצה לממש, הוא יכול, אבל הוא יצטרך - - -

יריב לוין: הצטרך למכור או לישראלי או לזר על פי המסלולים, או שיעבור את הועדה.

אלעזר שטרן: (ד) (1) לא יהא תוקף להקניה או להעברה של זכויות במקרקעין או להתחייבות להקניה או להעברה כאמור שנעשתה בניגוד להוראות סעיף זה, ולא תרשם עסקה בפנקסי המקרקעין בניגוד להוראות סעיף זה.

אלעזר שטרן: זה נוסף לבקשת משרד המשפטים כדי לאפשר לנרשם לא לרשום דברים כאלה.

יהלום שרעבי: לשון הסעיף מתייחס למונח עיסקה כאשר עיסקה על פי חוק המקרקעין לא כולל הורשה על פי צוואה והייתה כוונה לכלול גם העברה רצונית בדרך של צוואה, אני חושבת שצריך להוסיף פה עיסקה או על פי צוואה או משהו שיתפוס גם את העניין הזה.

אלעזר שטרן: לעניין הצוואה, אני רוצה להזכיר שבהצעת החוק המקורית שלכם כלול גם איסור על העברה בדרך של הורשה, החלטת ועדת שרים לענייני חקיקה הייתה שלא לכלול את ענייני הירושה והייתה הסכמה שלכם, עכשיו הבקשה של משרד המשפטים, המינהל ליצור הפרדה בין הורשה לפי דין לבין הורשה לפי צוואה.

אלעזר שטרן: הורשה לפי צוואה תהיה כפופה להוראות החוק, המגבלות של החוק, לעומת הורשה על פי צוואה - -

יריב לוין: הפוך.

אלעזר שטרן: סליחה, הפוך, הורשה על פי צוואה תהיה - - -

יהלום שרעבי: הרעיון הוא שבעצם שהצוואה לא תהיה דרך עוקפת, כי צוואה זה משהו כמו העברה רצונית, זה כמו הסכם שאדם עושה עם מישהו.

אלעזר שטרן: מצד שני, אני רוצה להזכיר, שגם הורשה לפי דין, הרעיון שעומד בבסיס הכללים שקובע חוק הירושה להורשה על פי דין, זה להתחקות אחרי רצונו המשוער של המוריש.

אלעזר שטרן: השאלה היא האם זה משנה - אני מדבר על רצונו המשוער או רצונו הברור.

יריב לוין: השאלה היא אם מותר שאלה מקדימה לפני כן.

יריב לוין: הרעיון ברור, ואפשר לעשות את זה.

יריב לוין: השאלה אם המקרה המרחיק לכת, שאם יוריש את זה ויחכה עד מותו כדי שזה יעבור, שווה את כל הכניסה לכל התסבוכת הזאת?

יריב לוין: אני חושב שהרעיון הבסיסי דווקא של ועדת שרים בעניין הזה היה הגיוני, להגיד, בוא נשים את זה הצידה שוב, אז יהיה לנו מקרה אחד, אני לא יודע כמה, שמישהו יוריש לאיזה זר, אתם רוצים בכלל להיכנס לכל התסבוכת הזאת?

יריב לוין: בעיניי זה מיותר להתחיל לבדוק צוואות.

אלכס חפץ: אני חושב שיש מנגנונים שמאפשרים לעשות את זה כדרך הרגל וצריך להיזהר מזה.

אלכס חפץ: יש מנגנון שנקרא עיזבון בחיים, הוא מוכר, קרן קיימת מורשית לעשות את הדברים האלה.

אלכס חפץ: אנחנו מטפלים בנושאים האלה, לא בנושאים שמהם אתה חושש, חבר הכנסת יריב לוין, אבל צריך לקחת את זה בחשבון שיכול להיות מנגנון שיקום לטובת העניין הזה, דווקא מהדברים שאתה חושש.

אלכס חפץ: אני שם מול אוזניך, ותעשה עם זה מה שאתה רוצה.

נחמן שי: אני מכיר את המנגנון, אני מכיר אותו היטב.

נחמן שי: הנקודה היא איזה סיטואציה עלולה להתפתח שתנגוד את החוק, זאת אומרת, שאותו תורם או תורמת בערוב חייהם החליטו לתרום - - -

אלכס חפץ: גוף שמתארגן ומתחיל לתת רנטות בחיים לאנשים ומקבל את המקרקעין בתמורה ביום מותו.

אלכס חפץ: או - - - כפי שאתה מבטא אותם בהצעת החוק.

נחמן שי: כשאותו גוף שקיבל את הדירה או את פיסת הקרקע הזאת בעודו בחיים, הוא ירצה לממש אחר כך את הרכוש הזה, זה מה שאתם עושים, אז הוא ייתקל בחוק ואז הוא לא יוכל לממש כך אני מבין.

יריב לוין: אתה רוצים לעשות את ההבחנה הזאת שצוואה תוכפף לכאן?

יריב לוין: אפשר.

אורי אורבך: בכל מקרה הוא יפגוש את החוק הזה בשלב יותר מאוחר, וגם אם לא יפגוש, אז הוא יפגוש את המחוקק.

יריב לוין: רבותיי, זה לא נראה קריטי, אבל אם יש רצון כזה, אני לא נגד.

אריאל צבי: אפשר להבחין מבחינה מושגית בין העברה - - -

יריב לוין: בסדר, להכניס את ההורשה על פי צוואה.

נחמן שי: שאנחנו לא מונעים את זה.

יריב לוין: אנחנו כן מונעים את זה.

עדי ארבל: אישור.

נחמן שי: זה צריך לעבור דרך המנגנון.

יריב לוין: שום דבר אנחנו לא מונעים באופן מוחלט.

אלעזר שטרן: (2) היועץ המשפטי לממשלה, בא כוחו או בעל עניין רשאי לפנות לבית המשפט בבקשה להצהרה על בטלות עסקה שנעשתה בניגוד להוראות סעיף זה, או בבקשה לסעד אחר המתאים לנסיבות העניין, לרבות מחיקת רישום מפנקסי המקרקעין.

אלעזר שטרן: את סעיף קטן (ה) הכנסנו קודם במסלולים המקוצרים אנחנו מורידים פה את סעיף קטן (ה), זה בעצם נכנס למסלולים המקוצרים.

אלעזר שטרן: תיקון סעיף 4 2.

אלעזר שטרן: בסעיף 4 לחוק העיקרי, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) שר המשפטים רשאי, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, להתקין תקנות לביצוע הוראות סעיף 2א, לרבות לעניין דרך הגשת בקשה לקבלת אישור להקניה או להעברה של זכויות במקרקעין לזרים, לעניין זהות הגורמים שעמם יש להתייעץ כאמור בסעיף 2א(ב)(2), בהתאם לייעוד הקרקע ולזהות המבקש, אופן ההתייעצות, המועדים למתן תגובות להתייעצות, ולעניין המועדים למתן מענה לבקשה.

אלעזר שטרן: " סעיף 3, לבקשת משרד המשפטים.

אלעזר שטרן: מכיוון שהיום בסעיף 4יט לחוק רשות מקרקעי ישראל יש הסדר שמעניק סמכות למועצת מקרקעי ישראל ליצור כל מיני הגבלות על העברת מקרקעין, בין היתר הגבלות על העברת מקרקעין לזרים כדי שלא התפרש שהחוק שלנו גורע מהסמכות של מועצת מקרקעי ישראל יצור תנאים כאלה, התבקש פה תיקון שיבהיר את העניין.

אלעזר שטרן: (1) בסעיף קטן (ב), לאחר המילים "סעיף קטן (א)" יבוא "או (ג) לפי העניין".

אלעזר שטרן: (2) לאחר סעיף קטן (ב) יבוא: "(ג) מבלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), רשות מקרקעי ישראל תתנה את הקניית הבעלות בנכס מקרקעין לפי הוראות סעיף 4יז, בתנאים ובהגבלות לפי הוראות סעיף 2א לחוק מקרקעי ישראל, התש"ך-1960.

אלעזר שטרן: ".

אלעזר שטרן: אם נסכים, יתר חברי הכנסת קיבלו את ההחלטה העקרונית שמבחינת הגדרת זר זכאי שבות כלשהו לא ייחשב כזר גם אם אין לו זיקת מגורים בישראל.

אלעזר שטרן: בעצם הסוגייה היחידה שנשארה פתוחה, זה שאלה של הערות האזהרה.

יריב לוין: והשאלה הזאת של מה אנחנו עושים עם מימון זר שניתן לישראלי.

אלעזר שטרן: לגבי הערת האזהרה – זה משרד המשפטים ביקש.

אלעזר שטרן: (חילופי יושבי ראש – 10:30)

יריב לוין: נגמור את הערת אזהרה.

אריאל צבי: אני מבקש לא להצביע על זה היום, התקשרתי, ניסיתי לבדוק את זה, יש לזה השלכות רוחב מאוד רחבות, לפחות על הנושא הזה אנחנו צריכים לבדוק מה קורה.

נחמן שי: הגברת יצאה כדי לבקש אינפורמציה לפי בקשת היושב ראש.

יהלום שרעבי: כן, אני מחכה לתשובה.

יהלום שרעבי: אבל אני יכולה לתת אומדנים לפי הבקשות שאושרו, זה בעצם גם הבקשות עצמן, הן בסדרי הגודל שאמרתי.

יהלום שרעבי: ב- 2006 היו 2003 בקשות שכולם נושרים, ב-2007 37 בקשות.

יהלום שרעבי: לעניין הזמן שלוקחת הבדיקה, אם זה דורש המלצות של שרים מסוימות, שר הביטחון, שר החוץ, זה יכול לקחת כמה חודשים, בממוצע אני אומרת 3-4, אם זה המסלולים המקוצרים עד חודש, או שבועות, לא מסלול ארוך בהקשר הזה.

יהלום שרעבי: מספר הבקשות של המסלולים המקוצרים זה יכול להיות כמה עשרות, אולי לשנה בסך הכול הכולל יכול להגיע עד 100 או - 90 אלה האומדנים.

אורי אורבך: זה בשנים האחרונות, זה בטח לא דברים ששווים את העיכובים.

יריב לוין: אני חושב שאפשר ללכת על ההסדר הזה, הוא לא מטיל עליכם איזה מעמסה גדולה.

יריב לוין: ההסדר הזה שדיברנו עליו, כמה הערות אזהרה יש?

אריאל צבי: דיברנו כאן על כמה הסדרים.

אריאל צבי: הנוסח המוצע שהוקרא בפני הוועדה תומך בזה שיש איסור על התחייבויות, אבל בפועל מה שהטאבו לא רושם זה רק את העיסקאות, זאת אומרת, הערות אזהרה כן תירשמנה.

אריאל צבי: במידה ורוצים שהערות אזהרה תועברנה לבדיקה של המינהל, זה יוצר השלכות רוחב מאוד משמעותיות, ואנחנו צריכים לראות איך אנחנו עושים את זה, יכול להיות באמצעי של תקנות, יכול להיות שלא.

אריאל צבי: הנוסח שהוקרא עכשיו זה לפי מה שאמרנו קודם, זאת אומרת, שהטאבו יימנע מרישום רק של עיסקאות והלאה בשלב העיסקה.

יריב לוין: אם אנחנו רוצים להגיד שהוא מבצע מנגנון כפי שציין כאן יושב ראש הוועדה?

אריאל צבי: דיברתי עם האגף לרישום, אנחנו צריכים לבדוק את זה.

אריאל צבי: יש לזה השלכות על עיסקאות אחרות, על כל העיסקאות.

אריאל צבי: אמרתי, גם עיסקאות של תאגיד, גם עיסקאות צריכות לעבור למינהל, זה יכול ליצור פקק משמעותי, השאלה מה עושים עם זה.

נחמן שי: הלוא כל כוונת הדיון זה לחסום פתחים שדרכם החוק הזה לא יקויים.

נחמן שי: אם הערות האזהרה עשויות להיות באין התחייבות בין קונה למוכר שלעולם לא יגיע מועד המימוש שלה, אז מה נעשה?

נחמן שי: בכל זאת, איש יילך בעולם ויגיד - יש לי אדמה או רכוש בישראל, הלכה למעשה יש לו.

אריאל צבי: כמו שאמר היושב ראש, זו פירצה, השאלה כמה היא גדולה.

אריאל צבי: מטבע הדברים אדם שדואג לזכויותיו הקנייניות לא הסתפק רק בזה שהוא רשם הערת אזהרה הקנייני הוא בוודאי לא כמו של עיסקת מקרקעין והוא ישאף להשלים את העיסקה.

אריאל צבי: ככל שישאף להשלים את העיסקה, הוא הצטרך לעבור את הוועדה.

נחמן שי: המוכר אומר אנחנו לא עושים העברה, אנחנו מחכים בסטטוס של הערת אזהרה.

נחמן שי: עכשיו, לי מספיקה הערת אזהרה.

אריאל צבי: זו אכן פירצה, אני רק מפנה את תשומת ליבכם.

נחמן שי: הוא יכול לחכות מתי שהוא רוצה – ברכוש הזה לא יעשו שום שימוש.

אריאל צבי: אפשר לרשום הערות אזהרה.

יריב לוין: אם אנחנו נסייג את המסלול בדרך כזו, שהערות האזהרה תועברנה לבדיקה במידה והעיסקה לא הושלמה בתוך פרק זמן מסוים, נניח שנתיים אני עושה כאילו תהליך הפוך.

אריאל צבי: שהערת אזהרה כברירת מחדל תירשם.

יריב לוין: שהיא תירשם, אם תוך שנתיים לא הושלמה העיסקה, אז הורדת את הכמות לכלום.

דוד רותם: אתה לא יכול לעשות את זה, אתה חייב לגרום לכך שלא הם מבטלים אלא מישהו יוזם את זה.

דוד רותם: דהיינו, המוכר צריך להיות זה שיכול לבוא ולומר, או הקונה - - -

נחמן שי: אבל המוכר קיבל את כל הכסף.

דוד רותם: לכן אני אומר, אז המוכר קיבל את כל הכסף, אז הקונה יבוא ויגיד, רבותיי, העיסקה לא אושרה, אני רוצה את הכסף שלי חזרה, אבל אז - - -

יריב לוין: לא, הייתי נותן את זה שכל אדם שהוא בעל עניין, היועץ המשפטי לממשלה יוכל - - -

אריאל צבי: יוכל לעשות את זה דרך בית משפט, זו אופציה שקיימת היום.

דוד רותם: אני לא רוצה לתת לבטל את הערת אזהרה בלי להחזיר את הכסף, אנחנו לא עם של גנבים.

יריב לוין: לא, אין בעיה, אבל יילך לוועדה.

דוד רותם: הוועדה לא אישרה את העיסקה.

דוד רותם: עכשיו אתה אומר תבוטל הערת אזהרה, איפה הכסף שלי?

נחמן שי: אתה חוזר לקונה, אתה חוזר למוכר, אומר לו תחזיר לי את הכסף, הממשלה לא אישרה את העיסקה.

דוד רותם: ואז הוא אומר לך לא רוצה.

נחמן שי: הוא לא יכול, כי בחוזה הכנסתי סעיף שאומר שאם - - -

דוד רותם: הכנסת סעיף אז תלך לבית משפט.

נחמן שי: אז מה אתה מציע?

דוד רותם: רבותיי, החוק חשוב מאוד, אבל אני הייתי רוצה שיפתחו את האפשרויות בכל אופן, אני לא הייתי מצביע על החוק.

דוד רותם: הייתי מחכה עם זה כדי לראות איך אפשר להסדיר את העניין הזה, שתירשם הערת אזהרה אבל זאת תהיה הערת אזהרה מסוג שאם תוך שנה העיסקה לא נגמרה ברישום עם אישור, אז הערת האזהרה - - -

נחמן שי: זאת אומרת, שתוך שנה הוועדה צריכה לאשר, או לא לאשר, לא משנה, היא צריכה לדון.

יריב לוין: אתה נמצא במקום שאני הצעתי אותו כרגע.

אריאל צבי: הבעיה היא שהערות אזהרה היא לא פוקעת אוטומטית, מישהו הצטרך לבוא ולהפקיע אותה.

אריאל צבי: הכוונה היא שיוכל להפקיע אותה מבלי להידרש לפסק דין.

אלעזר שטרן: למשל, שהוא יבוא עם החלטה של הוועדה שהיא לא מאשרת - - -

יריב לוין: אנחנו רוצים למנוע ניצול לרעה של זה על ידי מי שיבוא וינסה בדרך הזאת לעקוף בעצם את החוק, עכשיו זה פותר את הבעיה כי הוא יודע שבסוף דין ההערה שלו לרדת, הוא לוקח פה סיכון מטורף.

נחמן שי: האינטרס שלו יהיה מייד אחרי שהוא רשם את הערת אזהרה, ללכת קדימה, לפנות לוועדה או לקבל אישור.

נחמן שי: אם הוא לא קיבל אישור, אז הערת אזהרה תפקע והעיסקה מתבטלת.

אריאל צבי: היא לא תפקע.

נחמן שי: הצטרכו להפקיע אותה.

אריאל צבי: רק מה שהיושב ראש מציע, זה שהיא תופקע לא בדרך של פסק דין, אלא תופקע בדרך מינהלית.

אריאל צבי: אני צריך לבדוק את זה.

אריאל צבי: במחשבה ראשונה זה היה מאוד קשה הדבר הזה, אני צריך לראות את זה פשוט.

אורי אורבך: כמה זמן אתם צריכים בשביל זה?

אורי אורבך: כמה שעות?

אריאל צבי: לפחות ימים.

יריב לוין: בואו נגמור את הסיפור.

אריאל צבי: יש לזה השלכות רוחב, כי אתה ביום לא יודע מי בא אליו, הוא מעביר כל תאגיד שהוא יכול, זאת אומרת, זה יתקע עיסקאות גם בשוליים שאתה לא רוצה בכלל להשפיע עליהם.

יהלום שרעבי: מי יפנה לבטל את ההערה.

יהלום שרעבי: איך הוא יעקוף אחרי ביטול, אם היא פוקעת אוטומטית זה משהו אחר, אבל הוא צריך לבטל אז זה כבר פרוצדורה.

יריב לוין: הוא לא יעקוף כלום.

יריב לוין: כל עוד לא התעוררה בעיה, לא התעוררה.

יריב לוין: אבל אם יבוא מישהו ויעשה בדיקה, או התעורר חשד, או יקרה משהו, יש מסלול שמאפשר את העניין הזה לבטל.

יריב לוין: מי שבא להשקיע כסף ויודע שהוא חשוף לסיכון כזה, זה יוריד באופן דרמטי את הסיכון שאנשים ייכנסו למהלך כזה.

אריאל צבי: זה קיים כבר היום.

אריאל צבי: זה כבר קיים בנוסח הזה.

אריאל צבי: השאלה היא רק איך יהיה המסלול.

יריב לוין: בנוסח הזה כל עוד הוא רשם הערת אזהרה ולא הלך להשלים את העיסקה, הוא מוגן.

אריאל צבי: לא, הצד השני יוכל לפנות, יש את ד2 אדוני.

אריאל צבי: הצד השני יוכל לפנות ולבקש.

אלעזר שטרן: רק שזה ידרוש פנייה לבית משפט, מה שחבר הכנסת רותם שהוא לא מעוניין שזה יהיה.

יריב לוין: אבל אני לא רוצה ללכת לבית משפט.

אריאל צבי: העניין הוא פה ליצור מסלולי מינהלי לבטל הערות אזהרה, זה רק בהערות אזהרה.

יריב לוין: נכון, מה הבעיה?

יריב לוין: למה יש לזה השלכות רוחב?

יריב לוין: הרי זה מסלול שאתם לא מפעילים מיוזמתכם, הוא מופעל אם מישהו בא וביקש, אז מה זה משפיע על עסקאות אחרות?

יריב לוין: אם מישהו יבוא ויבקש, תבדקו את הבקשה, אם זה תאגיד לפי החוק הזה, לא לפי החוק הזה, מה שאתם לא רוצים תבדקו.

דוד רותם: מי זה הם?

יריב לוין: הוועדה הזאת.

אריאל צבי: זה לא יעבור לוועדה, מה שהיושב ראש הציע שזה ייעשה אצל פקידי המרשם.

יריב לוין: לא, הוא הציע שזה יהיה בוועדה.

אריאל צבי: הביטול תמורת הפקדה יהיה במרשם.

יריב לוין: לא, בוועדה.

דוד רותם: אם רשמתי הערת אזהרה, פניתי לוועדה, הוועדה לא אישרה.

דוד רותם: אני בא אל הרשם, מביא לו את החלטת הוועדה - - -

אריאל צבי: איזה תמריץ יהיה לך לבוא - - - זה התמריץ של הצד השני – אם הוא ירצה לבטל.

דוד רותם: אני המוכר, אני רוצה למכור את זה למישהו אחר.

דוד רותם: אני רוצה לבטל את הערת אזהרה כי אני רוצה למכור את הנכס למישהו אחר.

דוד רותם: אני בא עם החלטת הוועדה, עם צ'ק בנקאי על הסכום שקיבלתי, כמו במשכנתא, איך אני מבטל משכנתא?

יהלום שרעבי: אבל הוא ממילא יבטל את העיסקה אם הוועדה לא אישרה.

דוד רותם: מי יבטל את העיסקה?

יהלום שרעבי: מי שמוכר.

דוד רותם: בתנאי שהוא קיבל את כל הכסף, למה הוא יבטל, איך הוא יבטל?

דוד רותם: הוא הצטרך ללכת לבית משפט.

אריאל צבי: זה מסלול חדש שלא קיים היום במרשם.

יריב לוין: מה יש לו לעשות?

יריב לוין: נרשמה הערת אזהרה, אני רוצה לבטל אותה?

יריב לוין: אני היועץ המשפטי לממשלה, אני רוצה לבטל אותה?

אריאל צבי: אני הולך היום בדרך של פסק דין.

יריב לוין: במקום פסק דין אני הולך לוועדה, אני לא הולך לרשם.

יריב לוין: הועדה באה אומרת, אדוני, מוציאה לי נייר, העיסקה לא מאושרת וכל מה שטענת על הערת האזהרה נכון, דינה להימחק.

יריב לוין: אני הולך עם זה לרשם, מביא לו צ'ק בנקאי כנגד מה ששולם והוא מוחק מה הבעיה, כמו שהוא עושה במשכנתאות.

אריאל צבי: אבל זה הסדר חדש .

יריב לוין: שיופעל פעם אחת בשנה?

אריאל צבי: אבל צריך לקבוע פה משהו אחר.

אריאל צבי: אנחנו מבקשים בסך הכול את הזמן לבדוק.

יריב לוין: חבל, פשוט חבל, הרי זה יופעל פעם אחת בחמש שנים.

אריאל צבי: זה אומר שהפירצה לא כל כך - - -

יריב לוין: כשזה קיים לא ייכנסו למקום הזה, אם זה לא יהיה קיים הפתח יהיה רחב.

אריאל צבי: אבל זה קיים היום, כל ההבדל הוא בית משפט או לא בית משפט.

אריאל צבי: אם זה מקרה כל כך קצר, למה אני צריך ליצור מסלול מינהלי?

יריב לוין: במקרה קצר יהיה ברור שהתהליך הוא כזה.

יריב לוין: אם המקרה הוא שצריך ללכת לבית משפט, יהיו לך מאה מקרים כאלה אם לא אלף, זה בדיוק העניין.

יריב לוין: כשאדם יודע שבקלות הוא נתפס ויוצא החוצה אז הוא לא ייכנס לזה, זה הרי הכול עניין של סיכון וסיכוי.

אריאל צבי: אז אני מבקש, תתנו לנו את הזמן לבדוק את זה פשוט.

אורי אורבך: מה הזמן הכי מועט שאתם צריכים?

יריב לוין: תבינו דבר הכי פשוט.

יריב לוין: במקום שאנחנו יושבים בו אתה לעולם לא יודע מה תוכל לעשות מחר, אתה לא יודע מה יהיה מחר.

יריב לוין: מה שאתה יכול לעשות היום, כדאי שתעשה היום.

יריב לוין: זה לא שאם אני עכשיו לא עושה אני בטוח שבעוד חודש אני עושה.

יריב לוין: בעוד חודש יכול להיות שלא יהיה בכלל.

נחמן שי: מה אתה מכניס אי ביטחון בחיינו?

דוד רותם: אני רוצה שתסביר מה שאמרת.

יריב לוין: תפיסת העבודה שלי שכל יום הוא היום האחרון.

נחמן שי: זאת אומרת אנחנו מחכים למה?

אורי אורבך: מה זה הבדיקה הזאת?

אריאל צבי: אם אדוני רוצה הנוסח הזה צריך ללכת לבית משפט.

אריאל צבי: נכון שרוצים שהוא לא יילך לבית משפט, ייצור מסלול מנהלי חדש, נותנים למרשם סמכות תמורת הפקדת הסכום לבטל, אני מבקש הזדמנות להתכונן, זה לא עלה לפני כן, אנחנו לא הכרנו את זה.

אורי אורבך: הבדיקה הזאת שאתה מדבר עליה, מהרגע שיושבים ועד הרגע שגומרים, כמה זמן זה אם, עזוב רגע שאני היום לא נמצא ומחר לא אגיע.

אורי אורבך: כמה זמן דיון זה, כמה זמן החלטה?

אריאל צבי: אני לא יודע, אני מניח שבשבוע הבא נוכל לחזור עם תשובה.

אורי אורבך: אני יודע מה שאלתי, לא בשבוע הבא.

אורי אורבך: כמה זמן זה הדיון עצמו, שעה או שעתיים?

אריאל צבי: אני לא יודע, זה עניין של לשבת לחשוב על זה.

אריאל צבי: צריכים להתמודד עם זה.

יריב לוין: רבותיי, אם זה המצב, אני בעד להשאיר את המצב הקיים ולהעביר את החוק כמות שהוא כך.

יריב לוין: אני אומר לכם את האמת, לא שווה לי לעכב את החוק.

דורית ואג: מזכיר לנו אלעזר שעל פי החלטת היועץ המשפטי לכנסת, חוקים שלא נגמרים היום לא יבואו לקריאה שנייה ושלישית לפני הפגרה.

יריב לוין: לא שווה, אני חושב שהם יכולים להעמיס על עצמם, אבל אם הם לא מוכנים אנחנו לא יכולים לכפות עליהם את זה.

אריאל צבי: גם כשהחוק הזה עמד לנגד עינינו, גם היום כשהחלטת המועצה עומדת, גם כשזה עמד לעיני הממשלה, אנחנו לא בודקים את המימון, אנחנו בודקים את הקונה.

אריאל צבי: לבדוק מימון זה נושא אחר, זה תכליות אחרות.

אריאל צבי: לדעתי, זה לא אמור להיות בגדרי החוק הזה, זה העמדה שלי.

יריב לוין: אתה אומר שעלול להיות מצב שאתם בכלל תתנגדו לכל הרעיון מיסודו.

אורי אורבך: אם נבדוק את המימון.

אריאל צבי: אנחנו מתנגדים לרעיון.

יריב לוין: אני בעד לוותר על זה.

יריב לוין: ישנה הערה שבעיניי ההערה מאוד נכונה של המכון לאסטרטגיה ציונית, בא ואומר, רבותיי, בואו אנחנו נייצר איזשהו מסלול שעושה גם בדיקה של המימון כאשר מי שקונה הוא אזרח ישראלי ולא מישהו אחר, שהוא הצטרך להוסיף הצהרה.

יריב לוין: נניח בטופס של מס שבח או באיזשהו מקום, לא נכנס לצד הטכני שבו הוא מצהיר שהוא לא איש קש בעצם.

נחמן שי: כן, אבל כל אזרח ישראלי שפתאום מופיע הרבה כסף בחשבונו אמור לעבור בדיקות.

יריב לוין: אומרים לי כאן, אם היו אומרים אנחנו בעד אבל אנחנו צריכים לראות איך עושים, הייתי אומר בשביל זה שווה לחכות, אבל אם הם אומרים שהם ממילא נגד אז אין טעם.

דוד רותם: היום אם אני קונה עבור מישהו אחר, יש סעיף 47 שאני צריך להגיש הצהרת נאמנות.

דוד רותם: אם לא הגשתי אז כל אחד מהעסקאות האלה חייבת במיסוי.

יריב לוין: אני את כל זה יודע.

יריב לוין: השאלה אם מישהו נתן לך כסף ואתה קונה - - -

אורי אורבך: גם בנושא הלבנת יש חוקים.

דוד רותם: אם מישהו נתן לי כסף אני קונה לעצמי?

דוד רותם: מה רע בזה?

יריב לוין: השתכנעתי.

יריב לוין: אני הייתי מציע שנצביע ונאשר את העניין.

נחמן שי: אז מה יקרה?

נחמן שי: אנחנו מוותרים על משהו משמעותי.

נחמן שי: אני גם רוצה להעביר הצעות חוק.

דוד רותם: דבר אחד אתה שוכח, אתה בישיבה הקודמת רצית שזה יחול גם על 7.3%.

נחמן שי: אני לא שכחתי כלום, ידידי הטוב, חבר הכנסת דוד רותם.

נחמן שי: עשיתי בדיקה עם משרד המשפטים, בדקתי את עמדותיהם, והם היו מאוד נחרצים בנקודה הזאת של הירושה.

נחמן שי: לא על הירושה על קרקעות בבעלות פרטית, סליחה.

נחמן שי: אני מוכן לפתוח את זה אבל אני יודע מה עמדתם.

אורי אורבך: לא, אל תפתח יותר מדי.

אורי אורבך: אתה פותח דבר אחד, ואחר כך כל האונייה טובעת.

אריאל צבי: יש מסלול היום שאפשר דרכו – אני יודע כמה אחוזים.

אריאל צבי: הכנסנו פה כמו שאמר היועץ המשפטי לוועדה את העניין שמי שפועל עבור אחר, ואז יש את האפשרות של ד2 ללכת לפנות לבית משפט.

יריב לוין: אני אומר שהייתה הצעה שחורגת מגדר מה שיש - - -

דוד רותם: ומה עם ירושה שלא לפי צוואה?

יריב לוין: מרחיבה אותו מאוד.

דוד רותם: אני ארשום הסתייגות – על ירושה רק על פי דין ולא על פי צוואה.

דוד רותם: אני הולך למות, יש לי רכוש בארץ, אני רוצה להשאיר אותו לך.

דוד רותם: אתה אומר לי, לא, זה לא, קבל אישור מהוועדה.

דוד רותם: אתם מבינים מה אתם עושים כאן?

דוד רותם: אני אזרח אמריקאי.

אלעזר שטרן: הכוונה היא שההורשה היא לאזרח זר.

דוד רותם: ההורשה היא לנכדים שלי שהם אמריקאים כולם, אתם מבינים מה אתם עושים פה?

דוד רותם: מדינת ישראל מתערבת כבר בירושה של אמריקאים שרוצים להוריש לנכדים שלהם ואתם אומרים להם לא תורישו.

דוד רותם: בוא נגיד שהוועדה לא מאשרת את הירושה הזאת, אז מה?

אלעזר שטרן: החלטה היא שלכם.

נחמן שי: היו 3 סוגיות שבדקתי עם משרד המשפטים שנבעו מהדיון הקודם שהיה פה.

נחמן שי: אני קיבלתי את עמדתם.

נחמן שי: אתה רוצה, אני אייצג אותם.

נחמן שי: ה- 7% , הזרים לפי חוק השבות – שלושה נושאים שביקשתי את עמדת משרד המשפטים וקיבלתי אותה.

דוד רותם: אני מדבר על הירושה.

דוד רותם: אתם פה הזכרתם כשאני לא הייתי - - -

נחמן שי: ירושה נכנסת לתוך החוק.

דוד רותם: איזה ירושה?

נחמן שי: כל ירושה שיהיו בה זרים.

נחמן שי: מי אתה?

דוד רותם: אני אזרח אמריקאי.

דוד רותם: אני כתבתי צוואה שאני מניח את כספי לנכדיי שכולם אמריקאיים, האם אתה רוצה אישור של הוועדה לצוואה הזאת?

אריאל צבי: זה המצב היום אדוני, דרך אגב, כתוב שהמינהל לא יקנה זכויות מקרקעין לזר ולא יסכים להעברת זכויות מקרקעין לזר לרבות בדרך של העברה בירושה.

דוד רותם: זו שערורייה שאין כדוגמתה.

אורי אורבך: בפועל אילו נזקים נגרמים היום מזה?

אריאל צבי: לאף אחד זה לא מזיז.

דוד רותם: כי אף אחד לא יודע על זה.

דוד רותם: אתה מבין, אני צריך שבחוק יהיה כתוב שאזרח אמריקאי - - -

אורי אורבך: אבל זה קיים היום.

דוד רותם: הם לא יודעים על זה, כי ההחלטות האלה מי יודע?

דוד רותם: פה אתה מדבר על חוק.

דוד רותם: אתם לא מבינים את הנזק.

יריב לוין: שיכנעת אותי, אני מסכים.

יהלום שרעבי: מדבר על מצב - - -

דוד רותם: רבותיי, נניח שהנכדים שלי הם תומכי אל-קאעידה, אז אתם תגידו שהצוואה לא תקפה?

דוד רותם: אתם תגידו אנחנו לא מאשרים את זה?

דוד רותם: אתם יודעים מה אתם תעשו בעולם?

אורי אורבך: אבל זה מה שאומרים היום, לא בחוק, הבנתי.

דוד רותם: לא כתוב בחוק, אני מבטיח לך שזה לא יקרה אף פעם, רק כתוב.

יריב לוין: אם אני מבין נכון, נשארנו עם שתי סוגיות שמחייבות עדיין הכרעה.

יריב לוין: האחת – היא הסוגייה של ההצעה של המכון לאסטרטגיה ציונית שאיננה בחוק המקורי שלנו, שמרחיבה אותו מאוד, באה ואומרת, שגם כאשר ישראלי קנה, הוא יידרש לתת הצהרה שהקנייה נעשתה מכסף שאיננו מימון זר או באיזושהי דרך כזאת, ואם היא נעשתה ממימון זר הוא יחוייב להצהיר מאין המימון.

יריב לוין: להצעה הזאת שהיא מרחיבה מאוד את החוק, אני באופן אישי חושב שיש בה הרבה הגיון ויש דרך לעשות אותה בצורה לא מסובכת מדיי, אבל הממשלה מתנגדת לה, מכיוון שזה המצב אני חושב שאין טעם עכשיו להכניס אותה פנימה ולעכב בגללה ולכן צריך לוותר עליה.

נחמן שי: במקומות אחרים זה כן נבדק.

יריב לוין: כן, זה נבדק ממקומות אחרים, זה לא - - - מהלבנת הון ולא ממקומות אחרים.

יריב לוין: נקודה שנייה שנוגעת לירושה, עלתה הצעה שבאה מכיוון הממשלה שאמרה שכאשר אדם מוריש על פי צוואה, להבדיל מירושה על פי דין, כאשר הוא מוריש על פי צוואה, במקרה הזה נכפיף את ביצוע הצוואה לחוק.

יריב לוין: כלומר, נגיד שאנחנו נלך לבדוק מי יורש על פי הצוואה.

נחמן שי: מי יורש, אנחנו לא יכולים לבדוק.

נחמן שי: צריכים לבדוק האם היורש זכאי על פי החוק, זה לא אותו דבר.

יריב לוין: אם אנחנו מאשרים את ההעברה הזאת אני מקבל את התיקון.

יריב לוין: אגב, היושב ראש אותי שיכנע שהדבר הזה הוא דבר דרקוני מכיוון שהוא יביא בעצם למצב שכל אותם אלה שקנו כאן דירות, יעמדו במין מצב שהם צריכים לעבור ביקורת של הוועדה ביום שהם צריכים להוריש את הנכסים שלהם, בעצם, אנחנו מטילים עליהם חוסר ודאות והגבלה משמעותית על יכולת הירושה גם אם אישרת להם לקנות מלכתחילה.

יריב לוין: אני אגב, מסכים, זה לא חל על זכאי שבות, אבל אתה יוצר מצב שאדם שאישרת לו אתה מטיל עליו פתאום מגבלה ביום שהוא רוצה להעביר את זה לילדיו.

יריב לוין: מכיוון שהנקודה הזאת נראית לי שולית כמותית ולא משמעותית כל כך, למרות שהייתה פה איזושהי הערה שלכם שיוכלו לייצר כאן איזה מין מנגנון סופר מסובך כדי דרכו לעקוף את העניין הזה, אני חושב שאפשר להוריד את זה, אפשר לחיות בלי המרכיב הזה.

יריב לוין: הסוגייה השלישית שנשארה, הייתה סוגיית הערות האזהרה.

יריב לוין: כאן בעצם התכנסנו רק לויכוח שהוא אחד – האם מנגנון הביטול של הערות האזהרה האלה יהיה מנגנון שמופעל על ידי צו של בית משפט, או שאנחנו מקיימים מסלול נוסף של מנגנון מינהלי.

יריב לוין: אני חושב שטוב שיהיה גם מנגנון מינהלי, אלא שהם אומרים שאם אנחנו רוצים מנגנון מינהלי, הם חייבים ללכת לבדוק איך עושים את זה ומה עושים וכן הלאה.

יריב לוין: מכיוון שהשאלה היא עדיין נמצאת בשוליים, והמנגנון של בית המשפט קיים, אני חושב שעדיף להסתפק פה ובזה לסיים את העניין, מאשר בגלל העניין הזה עכשיו להתעכב.

נחמן שי: איך זה יגיע לבית המשפט?

נחמן שי: כשהעסיקה לא תאושר.

יריב לוין: גם כשמישהו יוזם הליך לבטל את הערת האזהרה.

נחמן שי: אני מכרתי, עכשיו נרשמה הערת אזהרה.

נחמן שי: מתברר שאי אפשר להשלים את העיסקה הזאת, בוועדה לא אישרה אותה, אז הערת האזהרה פוקעת באותו רגע והעיסקה מתבטלת.

דוד רותם: לא פוקעת צריך ללכת לבית משפט.

נחמן שי: מצד שני, זה לוקח יותר מדי זמן, לא הגבלנו את זה בזמן, אמרנו שזה יכול להישאר בסטטוס של הערת אזהרה להרבה זמן, בפועל זה יהפוך להיות לרכישה - - -

יריב לוין: אם יבוא היועץ המשפטי ויחשוד שיש כאן משהו לא כשר, שניסו לעקוף את החוק, הוא יכול ללכת לבית משפט.

דוד רותם: היועץ המשפטי לא יפנה אף פעם.

דוד רותם: מה שיקרה - המוכר יפנה, משום שהוא ירצה את מלוא הכסף, ואף אחד לא נותן את מלוא הכסף על הערת אזהרה.

יריב לוין: המסלולים קיימים.

אריאל צבי: כן.

אורי אורבך: אז אפשר להצביע, יום גדול בתולדות העם היהודי.

יריב לוין: זה חוק מאוד חשוב.

אלעזר שטרן: אנחנו משאירים את הערת אזהרה כמות שהוא.

אורי אורבך: ה צ ב ע ה בעד – רוב הצעת החוק אושרה לקריאה שנייה ושלישית הישיבה נעולה.