ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 142, 2011-02-24 10:00

דני דנון: בוקר טוב לכולם.

דני דנון: אנחנו עומדים לפתוח ישיבה של ועדת העלייה והקליטה, אנחנו עושים אותה הפעם לא בכנסת אלא בעיריית תל אביב.

דני דנון: אנחנו מודים לראש העיר, מר רון חולדאי, ואנשי העירייה, אנשי משרד הקליטה, אנשי הארגונים, נציגים שונים ורבים שהצטרפו פה היום לדבר על הנושא של קליטת עלייה בתל אביב-יפו.

דני דנון: יצא לי לבקר באופן אישי, לא במסגרת של הוועדה, בסיור לפני כמה זמן?

דני דנון: לפני חודשיים אולי, ביפו ג', ולדבר עם נציגי תושבים ואני מניח שגם פה הם יעלו את הנתונים.

דני דנון: גם יצא לי להופיע לפני מספר חודשים בקרב קהילה אנגלוסקסית שנפגשת בבניין יסוד ברחוב רוטשילד, ולדבר עם עולים ממדינות המערב שגרים בתל אביב ואני גם שמח לראות אותם פה, שהם נמצאים פה איתנו, אני אשמח גם לשמוע אתכם.

דני דנון: הייתי רוצה קודם כל לומר שמבחינה מספרית העיר תל אביב נמצאת במקום השני מבחינת מספר העולים שמגיעים מדי שנה, אחרי ירושלים.

דני דנון: כמובן זה בגלל הגודל של העיר.

דני דנון: בשנת 2010 הגיעו, לפי הנתונים שלנו, 1,269 עולים.

דני דנון: אני דיברתי עם ראש העיר לפני מספר דקות והוא העלה לסדר היום את הסוגיה של מהגרים שמגיעים לעיר, הם לא במסגרת הטיפול שלנו כוועדה, אבל בהחלט אני רוצה שנדבר על כך, מבחינת התשומות והאנרגיות ומשאבי העירייה שהולכים לטיפול של מהגרים, האם זה פוגע בעולים שמגיעים לכאן מבחינת המשאבים, מבחינת הזמינות של כח האדם, ונוכל לראות את ההשלכות של ההגירה שהיא בעייתית, בעייתית לכל מדינת ישראל וגם לעיר תל אביב.

דני דנון: רק לסבר את האוזן, בשנת 2010 הגיעו למדינת ישראל 19,000 עולים מכל העולם, עם כל המאמצים של הסוכנות היהודית ומשרד הקליטה ושל כולנו, ולא פחות מכ-14,000 פליטים חצו את הגבול והגיעו למדינת ישראל, ולפי ההערכות אני מבין שרובם מגיעים לכרך ומגיעים לתל אביב, אז שנוכל לדעת על מה אנחנו מדברים.

דני דנון: הייתי מבקש מראש העיר לפתוח, ולאחר מכן יש לנו מצגת, שנוכל לראות את הנתונים.

דני דנון: בבקשה, אדוני ראש העיר.

רון חולדאי: קודם כל אני מברך את ועדת הקליטה שהגיעה לתל אביב.

רון חולדאי: נמצאת פה נציגות נכבדת של עיריית תל אביב יפו, נמצא פה שלמה מסלאווי, חבר המועצה ויושב ראש ועדת הקליטה שלנו, נמצא המשנה לראש העירייה, ארנון גלעדי, עמי כץ, מנכ"ל המשלמה, ברוך לבקוביץ סמנכ"ל המשלמה, חביב נאמן, מנהל יחידת מטה החינוך, מנהל אגף דרום ומינהל השירותים החברתיים, יחיאל מחדון, יואב בן ארצי, מנהל רשות ההתמכרויות של מינהל השירותים החברתיים.

רון חולדאי: יש קשר בין הדברים, כי רבים מהם הם גם עולים חדשים.

רון חולדאי: העוזר שלי, אסמרה אקלה, מנהל המוקד לקליטת עולי אתיופיה, ואמיר דור, מוועדת הקליטה שלנו שיציג את הדברים.

רון חולדאי: אני אומר את הדברים בצורה כזאת: בהרצאות לילדים אני מסביר להם שהעיר תל אביב-יפו היא עורף לוגיסטי, גם למערכות הרווחה של מדינת ישראל.

רון חולדאי: כשיש לילד בעיה בשוהם, הוא בדרך כלל לא ימצא את פתרונו במסגרת של שוהם, הוא יגיע לעיר תל אביב-יפו.

רון חולדאי: כשיש ילד אוטיסט, הוא ימצא את הפתרון אצלנו.

רון חולדאי: למעלה מ-50% מהילדים בעיר הזאת בחינוך מיוחד הם מחוץ לעיר.

רון חולדאי: אותו דבר זה גם לבעיות אחרות, כולל קליטת עלייה.

רון חולדאי: העיר תל אביב-יפו היתה מאז ומתמיד בעצם טבעה כמרכז מטרופוליני, עקב הסיכוי למציאת מקום עבודה, אבן שואבת למה שנקרא עולים חדשים, או הגירה אל תוך הארץ הזאת, וזה לא משנה אם ההגירה הזאת היא לגאלית או אי לגאלית, היא מגיעה בסופו של דבר אל תוך העיר הזאת.

רון חולדאי: כתוצאה מהדבר הזה העיר הזאת גם לאורך כל השנים השקיעה גם תוספות גדולות מאוד מעבר למה שהיא קיבלה מהמדינה בכל מה שנקרא קליטת עלייה, כשאנחנו עושים את העבודה בסופו של דבר מבלי לקלוט את העולים.

רון חולדאי: זאת אומרת כשעולה חדש מגיע, הוא מוכן לגור שלוש משפחות בדירה, אבל אחר כך, כשהם מקבלים את מענק הקליטה ומחפשים דיור אז הם מוצאים את הדיור בדרך כלל באשדוד, או בקרית גת, או בנתניה או באור יהודה, כי שם מקבלים דירה יותר גדולה בסכום שאפשר לקבל והמעגל נמשך, ואז מגיע עולה חדש ואנחנו מתעסקים איתו וכשהוא מגיע להתיישב זה...

רון חולדאי: הדבר איננו נכון לגבי שתי קהילות שהיו פה וזה הקהילה הבוכרית והקהילה הקווקזית.

רון חולדאי: תופעה שהיא תופעה חדשה אצלנו בעיר תל אביב-יפו היא התופעה של העלייה האתיופית שמתיישבת והתיישבה ביפו ג' לאחרונה, עקב מחירי דיור שהיו, ולא בטוח שיימשכו, כי גם מחירי הדיור ביפו הולכים ועולים בסדרי גודל.

רון חולדאי: על זה אני מוסיף את העובדה שאמרת, על העלייה הבלתי ליגאלית.

רון חולדאי: מדינת ישראל מתנערת ממנה, אנחנו חיים איתה, אנחנו צריכים לטפל בהם.

רון חולדאי: עיריית תל אביב-יפו הקימה כאן את המרכז לסיוע לעובדים זרים.

רון חולדאי: אנחנו מתמודדים כמעט לבד עם הבעיה, אנחנו מתמודדים במסגרת של בתי ספר, עם ילדים של עובדים זרים.

רון חולדאי: למי שיודע, יש עכשיו סרט שמתמודד על הסרט הקצר לאוסקר, שנקרא, Strangers No More, שצולם כאן בעיר תל אביב יפו בבית ספר ביאליק, על ילדי העובדים הזרים.

רון חולדאי: אז בהחלט במה שנקרא קליטת עלייה, אנחנו קולטים הרבה ומקבלים סיוע אולי לחצי.

רון חולדאי: דיברנו על זה.

רון חולדאי: בכל מקרה נעשית פה עבודה לאורך כל השנים.

רון חולדאי: אני קורא למשרד הקליטה לרענן גם קצת את הקריטריונים, כי אני חושב שלבוא ולהגיד שעולה חדש הוא מי שהגיע לכאן בשנת 1991, יש פה משהו שקצת מצחיק אותי, כי איך אומרים?

רון חולדאי: זאת שזכתה בשף, שהיתה תלמידתי בגימנסיה הרצליה, היא כבר מזמן ישראלית והיא שכחה שהיא הגיעה מרוסיה, היא ישראלית לכל דבר.

רון חולדאי: אבל קודם כל אנחנו שמחים שהגעתם ומי שיציג יהיה אמיר דור.

דני דנון: בבקשה, יושב ראש ועדת קליטה עירונית שהוא פעיל מאוד, גם מגיע לכנסת, מעלה נושאים רבים ואנחנו עומדים בקשר רציף.

שלמה מסלאוי: משתדל.

שלמה מסלאוי: ברוכים הבאים.

שלמה מסלאוי: נמצא איתנו גם יושב ראש העמותה לקווקזים, אלחנן, גם רומן בורוכוב, חבר ועדת הקליטה והעלייה, שגם נמצא פה והחברים מהעדה האתיופית שגם נמצאים כאן.

שלמה מסלאוי: אז קודם כל ברוכים הבאים.

שלמה מסלאוי: אני רוצה בשנייה להתעכב לגבי המהגרים.

שלמה מסלאוי: אל"ף, בתל אביב-יפו יש 50,000 איך קוראים להם?

שלמה מסלאוי: מבקשי מקלט או יש כאלה שגם קוראים להם נתינים זרים.

שלמה מסלאוי: יש 50,000 איש בתל אביב-יפו שזה יותר מ-10% מהאוכלוסייה הקיימת בתל אביב יפו, כמובן כשזה בא על חשבון הוותיקים וגם על חשבון העולים החדשים, בעיקר בנושא של תעסוקה, ותיכף אני גם אתייחס לנושא הדיור.

שלמה מסלאוי: אני רוצה לברך אותך ואת הוועדה שהחליטו שהעיריות וחברות ממשלתיות יחוייבו להעסיק יוצאי אתיופיה, בעצם שיהיה ייצוג הולם של העדה אתיופית.

שלמה מסלאוי: מקום עבודה שיש בו מעל 50 עובדים ומעלה מחויבים להעסיק עובד, אם כמובן כישוריו זהים לכישורי שאר המועמדים למשרה.

שלמה מסלאוי: המשמעות היא שבין 1% ל-1.5% יהיו מבני העדה, אז כל הכבוד על זה.

שלמה מסלאוי: בגדול, ביפו יש כ-400 בתי אב מהעדה האתיופית.

שלמה מסלאוי: בין הבעיות שאני לפחות נחשפתי אליהן כיושב ראש הוועדה בשנתיים האחרונות, שבעצם האתיופים מגיעים למקום שהוא גם ככה מקום בעייתי ומלא מצוקות ואני לא צריך להגיד לכם מה קורה באזורים האלה, מקום של פשע גם, והם נחשפים כמובן לדברים האלה שאנחנו לא היינו רוצים שהם יגיעו אליהם, אבל זה קורה.

שלמה מסלאוי: אם הייתי אני יכול להחליט, או היינו יכולים לבקש או לדרוש מממשלת ישראל, לפחות לגבי העולים החדשים הבאים, שיגיעו למקומות יותר ראויים, יותר חזקים במקומות אחרים בארץ.

דני דנון: העיר לא נחשבת עיר סגורה מבחינת המענק?

דני דנון: זאת אומרת אם יוצא אתיופיה רוצה לקנות היום דירה בתל אביב, אין לו שום בעיה, נכון?

דני דנון: הוא יקבל את המענק?

שלמה מסלאוי: כן, אבל לגבי המשכנתאות, אם הזכרת את זה, הם מקבלים כמובן סכום מסוים ואז זה מביא אותם למקומות האלה.

שלמה מסלאוי: הוא לא יכול לקנות דירה עם המשכנתא שהוא מקבל באזור יותר חזק.

דני דנון: הסכום הולך להתעדכן בקרוב מאוד.

דני דנון: יש לנו פגישה עם המנהל הכללי של האוצר ב-22 במרץ ושם הוא אמור להודיע על העדכונים בוועדה בראשותו, וההנחה שלנו שהמענק יגדל מסדר גודל של 500,000 שקל למשפחה היום במקסימום, ל-700,000.

דני דנון: המחירים עולים בקצב כזה שאני בטוח שזה יפתור את הבעיה.

שלמה מסלאוי: בנושא התעסוקה, הזכרתי גם קודם, אני חושב שכאן צריך יותר הכשרות, יותר שדרוג.

שלמה מסלאוי: לגבי החינוך, יש בעיה בעיקר בנושא של המגשרים.

שלמה מסלאוי: יש בעיה של שפה, של תרבות.

שלמה מסלאוי: אני לפחות הייתי באחת הוועדות בכנסת ושם דיברו על הנושא של הילדים שבאים מחינוך מיוחד ויש בעיה בקרב ההורים שיש חוסר אמון במערכת, מכאן שהם לא שולחים את הילדים לקבל את הטיפול המתאים והראוי ואני לא צריך להגיד לכם מה ההשלכות בעתיד.

שלמה מסלאוי: יש עוד דבר שאני רואה בו בעיה, שיש ילדים מסוימים שהולכים לבתי ספר בתל אביב, הם יורדים בתחנה המרכזית הישנה ושם הם נחשפים כמובן למסתננים ו---

דני דנון: הם יורדים בתחנת מעבר הביתה?

שלמה מסלאוי: לא, משם מגיעים לבתי הספר, לוקחים אוטובוס אחר.

שלמה מסלאוי: כמובן בנושא הרווחה, צריך לעבות את זה ביותר עובדים סוציאליים.

שלמה מסלאוי: יש גם, כמו שאמרתי קודם, חוסר אמון.

שלמה מסלאוי: לסיום אני רוצה להזכיר עוד נושא שלהם, זה מאוד מאוד חשוב לעדה האתיופית, זה מבנה שיהיה לאבלות, לשמחות, שזה אצלם בראש סדר העדיפויות.

שלמה מסלאוי: היינו אצל ראש העיר, יחד עם כל הנציגים האתיופים, והוקמה ועדה יחד עם עמי כץ, ברוך לבקוביץ ואנוכי, ואנחנו מנסים למצוא מקום.

שלמה מסלאוי: בדקנו מקום, אני מקווה שזה יתאים להם, הם צריכים לחזור אלינו עם תשובה.

שלמה מסלאוי: עוד דבר שהייתי רוצה, בפסח בעיקר, אנחנו מתקרבים לפסח, לנסות לחשוב איך אנחנו משלבים את הילדים שלהם במקומות כמו מתנ"סים, או לחשוב על קייטנות או משהו מהסוג הזה, כדי שתהיה להם תעסוקה.

שלמה מסלאוי: ואני רוצה להגיד מלה טובה לראש העירייה שאני יודע שהוא משקיע ותומך והוא מכיר את הבעיות של האתיופים, ולהגיד גם מלה טובה לנציגים של האתיופים שבאמת עושים עבודה נפלאה.

שלמה מסלאוי: הם באים בכל מצב ובכל מקום, לפעמים על חשבון שעות העבודה ואני מקווה שכאן אולי...

דני דנון: מר מסלאוי, שאלה, ראיתי התגייסות של אוכלוסייה חזקה בעיר לטובת הפליטים, גם בתקשורת ראיתי.

דני דנון: יש את אותה תופעה גם לאוכלוסייה של יוצאי אתיופיה, שבאה האוכלוסייה החזקה בתל אביב---

שלמה מסלאוי: ארגוני זכויות האדם, מה שנקרא?

דני דנון: לאו דווקא, יש אוכלוסיות חזקות בעיר תל אביב שהתגייסו לטובת הפליטים ואני מברך על כך, זה צעד הומניטרי, השאלה אם היתה גם פעילות דומה בקרב יוצאי אתיופיה.

שלמה מסלאוי: אולי יש כאלה שחושבים בלב שצריך, בפנים, אבל הם לא עושים שום דבר.

דני דנון: עוד שאלה, לגבי המגשרים, זה מימון של משרד הקליטה, העירייה, או שזה מאטצ'ינג?

אמיר דור: לגבי המגשרים, חלק מהמגשרים הם בשיתוף עם משרד הקליטה וחלק במשרד החינוך.

יחיאל מחדון: לגבי השאלה שלך, אם יש התגייסות לטובת הקהילה האתיופית, אז בחגים, בראש השנה ובפסח יש הרבה רצון טוב, גם של ארגונים כלכליים, ארגונים אזרחיים ואחרים לחבילות לפסח ולראש השנה לאתיופים ובמספרים גדולים.

דני דנון: לפני המצגת, אני רואה פה את סגן ניצב יצחק גטניו.

דני דנון: כשסיירנו בתל אביב בסיור לילי לפני כמה חודשים או שנה, השאלה שלי, לא ראינו מועדונים של יוצאי אתיופיה, אבל ההבנה שלי שיש אנשים שבאים מחוץ לתל אביב, השאלה אם יש דברים נקודתיים שאתה רוצה להאיר את עינינו לגבי האוכלוסייה שגרה בתל אביב, לא האוכלוסייה שמגיעה לבלות פה.

יצחק גטניו: לשמחתי האוכלוסייה התל אביבית זאת לא אותה האוכלוסייה שמגיעה למועדונים שהזכרת.

יצחק גטניו: אוכלוסיית תל אביב היא קצת שונה באפיון שלה, לכן אנחנו לא מוצאים את העדה האתיופית באותם מועדונים, אלא מוצאים בעיקר מהפרובינציה, שהם מגיעים אלינו.

יצחק גטניו: ולגבי אותם נערים שאתה מדבר, אלה נערי פנימיות שמגיעים לתחנות המרכזיות, יורדים בהמוניהם ואז חל הערבוב עם האוכלוסייה המקומית, שלצערי נחשבת לאוכלוסייה זרה כאן.

דני דנון: אנחנו רואים את המצגת עכשיו?

דני דנון: אמיר דור, מנהל המחלקה, יציג.

אמיר דור: הכנו מצגת קצרה לגבי קליטת העלייה בעיר ובאחד השקפים האחרונים יש את העניין של קליטת אוכלוסיית עולי אתיופיה, מנהל המוקד יציג את הנושא.

אמיר דור: קצת נתונים, לסבר לכם את האוזן.

אמיר דור: אם מתייחסים להגדרה של עולה מ-1990, עם כל הבעייתיות שלה, אנחנו בתל אביב-יפו מדברים על 51,000 עולים, על פי נתוני המרכז הכלכלי-חברתי של העירייה, שמהווים כ-12%.

אמיר דור: לפי נתוני משרד הפנים, שהם פחות מדויקים, מדברים על 60,000 ומשהו עולים, כאשר יש לנו כמה אוכלוסיות ייחודיות בתל אביב.

אמיר דור: יש לנו את המספר הכי גדול של העולים מבוכרה בארץ, יש לנו אוכלוסייה נרחבת של עולי קווקז שמתגוררת באזור כפר שלם, נווה אליעזר, ולשמחתנו בשנים האחרונות התחילו להיקלט גם עולי אתיופיה ביפו.

אמיר דור: אנחנו מדברים כיום על 400 משפחות, 1,800 נפשות.

אמיר דור: אם מתייחסים לעניין, להתמקד בשלוש השנים האחרונות, אז הגיעו לעיר בשלוש השנים האחרונות כ-4,000 עולים, כשהם זוכים לכל הסיוע בעיר.

אמיר דור: המבנה של קליטת העלייה בעיר: יש לנו ועדת קליטה עירונית, בראשותו של חבר המועצה שלמה מסלאוי, כאשר הוועדה מתכנסת פעם בשלושה חודשים ומוזמנים כל הנציגים לפי הדיון הרלוונטי.

אמיר דור: בשני הדיונים האחרונים שלמה החליט להתמקד בקהילה האתיופית ועשינו סיורים, גם במוקד הקליטה וגם ראינו פעילויות של העירייה בכלל ושל השותפים שלנו מסביב בקרב הקהילה האתיופית.

אמיר דור: אני חייב לציין שזו ועדה מאוד פעילה, היא מתכנסת כמו שעון שוויצרי פעם בשלושה חודשים ודנה בנושאים רלוונטיים לעניין.

אמיר דור: קצת לגבי מקבלי שירות.

אמיר דור: אנחנו פה מדברים על מקבלי השירות רק ברשות הקליטה, ותיכף אני אתייחס לעניין של מקבלי שירותים ברווחה וזה לא כולל את האוכלוסייה האתיופית.

אמיר דור: אז כפי שאתם רואים, ב-2009 אלה סך הכל מקבלי השירות שבאו לקבל שירות אצלנו ברשות הקליטה, החל מסיוע פרטני וכלה בסיוע בתחום התעסוקה, בתחום התרבות, בתחום הקהילה.

אמיר דור: בסך הכל יש פה פעילות מאוד ענפה.

אמיר דור: פה אני חייב לציין שני דברים.

אמיר דור: יש לנו שותפות אמיתית ואסטרטגית עם משרד הקליטה, שמבחינתנו מהווה באמת עוגן מרכזי, וחשוב לציין את כל השותפים בעירייה.

אמיר דור: כשאני מדבר על פרויקטים, זה לא רק רשות הקליטה, זה כולל המשלמה ליפו שהיא שותף מרכזי בקליטת העלייה האתיופית, את כל השותפים שלנו בתוך מינהל השירותים החברתיים, בין האגפים האזוריים וכמובן מינהל החינוך, החל מתחום הרווחה החינוכית וקידום נוער, שמפעילים המון פרויקטים ואפילו למחלקת הספורט יש פרויקטים שהם מפעילים ואחרי זה נתמקד בהם.

אמיר דור: נעבור לשקף הבא.

אמיר דור: זה קצת להראות לכם פעילות שיש לנו במשרד הקליטה ב-2010, על מגוון הפרויקטים שנעשו בעיר למען כלל האוכלוסייה, החל מחיזוק פעילות ספורטאים עולים.

אמיר דור: קיבלנו תקציב ב-2010 לספורטאים עולים והחלטנו להתמקד בחלק מתוכו בקהילה האתיופית.

אמיר דור: לדוגמה יש לנו קבוצות של ילדות שלומדות אקרובטיקה, או בנים מהקהילה האתיופית שהם בקטרגל, יש לנו קבוצה לא גדולה של חבר'ה מבוכרה שהם בהיאבקות ויש קבוצת כדורסל.

אמיר דור: בסך הכל ניתבנו את העניין לא לספורטאים המקצוענים, אלא לאוכלוסייה שבאמת זקוקה לסיוע הזה.

אמיר דור: פרויקט נוסף שלטעמי הוא מאוד יפה, עם קידום נוער, מפעילים פרויקטים בעניין של הפחתת האלימות, מאלימות למנהיגות, שזה כולל החל מתיאטרון קהילתי לעדה האתיופית, כולל ספורט אתגרי לחבר'ה מנותקים.

דני דנון: מי מממן את כל הפעילויות האלה?

אמיר דור: כל הפעילויות זה 75% ממשרד הקליטה, 25% עירייה.

דני דנון: מה התקציב שקיבלתם מהמשרד ב-2010?

אמיר דור: כולל המוקד, בסביבות 1,300,000-1,400,000.

אמיר דור: אחרי זה יש גם שקף על זה.

חומה פינצב: יש לך תיקייה שאני הכנתי ממשרד הקליטה, תוכל לראות תקציבים בעמוד השני.

אמיר דור: זה לגבי סך הכל תקציבים שבעיריית תל אביב יפו, כולל משרדי הממשלה, משקיעים בקליטת עלייה.

אמיר דור: כפי שאתם רואים, סך הכל מושקעים בקליטה ישירה, שלא כולל את עלויות עקיפות, כ-15 מיליון ₪, כאשר החלוקה היא 54% משרדי ממשלה, 46% עיריית תל אביב יפו, ויש לנו את כל הנושאים לפי תחומי הפילוח בתוך העירייה, החל מחינוך פורמלי, תרבות, הפעילות של רשות הקליטה, שירותי רווחה, הנחות עולה, המשלמה ליפו וכדומה.

אמיר דור: ויש לנו את החלוקה גם של כל משרדי הממשלה.

אמיר דור: חשוב לציין, יש פה הטיה מסוימת, כי לכאורה משרד הרווחה נותן קרוב ל-6 מיליון שקלים.

אמיר דור: למה הטיה?

אמיר דור: כי במשרד הרווחה רוב התקציב זה להועדות.

אמיר דור: זאת אומרת אם יש נכה עולה להועדה מחוץ לבית או נער עולה מחוץ לבית, או קשיש עולה, בסך הכל רוב אוכלוסיית העולים היא אוכלוסייה שלא צורכת שירותי רווחה, אבל בגלל העלויות של ההועדות, אז יש פה הטיה כלפי מעלה של משרד הרווחה לגבי התקצוב לכלל העיר.

אמיר דור: לגבי בעיות מרכזיות בתל אביב כמטרופולין, מה שראש העירייה הזכיר קודם; אחת הבעיות הגדולות שלנו זה שאנחנו בעצם עיר מעבר לעולים.

אמיר דור: אנחנו משקיעים בעולים 4-3 שנים משאבים גדולים, גם עירוניים וגם ממשלתיים, ובשלב ההשתקעות לצערנו הרב, עקב מגוון סיבות, הם עוזבים את העיר ולא משתקעים בתל אביב, הם הולכים לפריפריה לתל אביב.

אמיר דור: כמו שציין ראש העיר, יש לנו שלוש אוכלוסיות מרכזיות שכן משתקעות בעיר; האוכלוסייה הבוכרית, האוכלוסייה הקווקזית והאוכלוסייה האתיופית, יתר האוכלוסיות זה דלת מסתובבת, שנכנסים-יוצאים, נכנסים-יוצאים, מה שמאוד מקשה עלינו, כי אנחנו משקיעים סך הכל במשאבים באוכלוסייה שאנחנו רוצים שתהיה בעיר, כשבסופו של דבר בתהליך ההשתקעות היא עוזבת.

אמיר דור: יש לנו עניין של דרי רחוב.

אמיר דור: בתל אביב יפו מטופלים כ-500 דרי רחוב.

אמיר דור: 58% מתוכם הם עולים חדשים.

קריאה: זו ירידה, במגמת ירידה.

אמיר דור: יש גם את הנושא של ההטרוגניות אוכלוסיות וצרכים.

אמיר דור: זאת אומרת הטיפול באוכלוסייה הבוכרית לא דומה לטיפול בקווקזים ולא דומה לטיפול בצרפתים ולא דומה לטיפול באתיופים, מה שמצריך את המערכת כל הזמן לעשות תכניות נפרדות ושונות ומגוונות.

אמיר דור: נושא נוסף זה בעיות דיור.

אמיר דור: לפי הנתונים שמשרד הקליטה העביר לנו, כ-1,000 אנשים מחכים עדיין לפתרונות דיור.

אמיר דור: אנחנו מדברים על אוכלוסייה שלטעמנו פחות מתאימה לתבנית של קליטה ישירה, אני מדבר על האוכלוסייה היותר מבוגרת ומבודדת, אוכלוסייה שסובלת ממוגבלויות וקשה להם מאוד להסתדר במתכונת של קליטה ישירה והם עדיין מחכים לפתרונות דיור.

אמיר דור: משרד הקליטה, תקן אותי אם אני טועה, מציע להם פתרונות אבל לא בעיר.

אמיר דור: יש להם פתרונות במקומות יותר פריפריאליים, אבל הם רוצים להתגורר בעיר ולכן אין להם פתרונות דיור.

אמיר דור: בוא נדבר קצת על העניין של החוזקות בקרב העולים.

אמיר דור: כפי שאתם יודעים, ההון האנושי, אני אתן לכם דוגמה, בסקר האחרון שאני ראיתי העולים מברית המועצות לשעבר, בערך 25%-26% מתוכם בעלי תואר שני, לעומת 5% באוכלוסייה הוותיקה, גם ההשתתפות של העולים בתוך העבודה יותר גבוהה מההשתתפות של הוותיקים.

אמיר דור: כל העניין של תרבות.

אמיר דור: אני אתן לכם דוגמה, היה לנו אירוע מאוד גדול לציון 20 שנים לעלייה והכנו סרט יחד עם משרד הקליטה והסרט היה על הפילהרמונית.

אמיר דור: בפילהרמונית יש 100 נגנים, מתוכם 36 הם עולים חדשים.

אמיר דור: יש את תיאטרון גשר.

אמיר דור: יש את כל המגוון.

אמיר דור: היום תיכנסו לאיכילוב, תראו את העולים, לא רק בקטע של האחיות והפרא רפואיים, אלא תראו גם רופאים בכירים.

אמיר דור: סך הכל התרומה של העלייה הזאת היא תרומה מדהימה, על כל גווניה, החל מחבר העמים וכן הלאה.

אמיר דור: עכשיו אני אעביר את השרביט לאסמרה, שהוא מנהל המוקד של הקהילה האתיופית ביפו שפה עוד פעם אני באמת רוצה לציין את השתתפות המדהימה של המשלמה ליפו, משרד הקליטה ובאמת לעונג לנו.

אסמרה אקלה: אני מנהל מוקד קליטה מזה כשלושה חודשים, נטו, לא ברוטו, בחפיפה אני ארבעה חודשים.

אסמרה אקלה: לצורך העניין, אני בוגר תואר שני בחינוך באוניברסיטת תל אביב.

אסמרה אקלה: אני אתן לגבי הרקע של העולים, הנתונים היבשים, הייתי קורא לזה.

אסמרה אקלה: יש לנו כ-400 בתי אב שמתגוררים בתל אביב-יפו, ביפו במיוחד.

דני דנון: אם תוכל גם להגיד לי מתי התחילו להגיע יוצאי אתיופיה, מבחינת שנים.

אסמרה אקלה: העולים הגיעו ליפו בחמש השנים האחרונות, העולים הם לא בקליטה ישירה, העולים מגיעים קודם כל למרכזי קליטה, שנה וחצי או שנתיים הם במרכז הקליטה, הם עוברים תהליך גיור ומשם עוברים ליישובי קבע.

אסמרה אקלה: בחמש השנים האחרונות הגיעו ליפו לשלוש שכונות שהם גרים, ביפו ד', ג' ונווה גולן.

אסמרה אקלה: מוקד הקליטה הוקם לפני שלוש שנים, הוא מטפל באוכלוסייה של עולי אתיופיה, טיפול ממרכז הקליטה ליישובי קבע, צריכים לתת להם את המענה, להציג את הצרכים ולעשות איזה שהוא איגום משאבים עם כל הגופים הרלוונטיים בקליטת העלייה, למנוע כפילויות של תכניות של הפעולות.

אסמרה אקלה: כמו שאמרתי, לאגם את המשאבים.

דני דנון: דיברנו על זה בעבר, התלמידים מבחינת הפיזור שלהם בעיר, אם אתה יכול לגעת בנקודה הזאת שוב.

אסמרה אקלה: לגבי ההתפלגות של התלמידים, התלמידים מפוזרים ב-14-13 בתי הספר השונים בעיר, הם לא מרוכזים ביפו, אלא מפוזרים כמעט בכל העיר, גם מוסעים למקומות וכמו שציין שלמה מקודם, גם יש כאלה שנוסעים יותר רחוק, יש כאלה שנוסעים יותר קרוב.

אסמרה אקלה: כמו שאתם רואים במצגת, יש לנו כ-116 תלמידים בגיל הרך, כ-303 תלמידים ביסודי, כ-120 תלמידים בעל יסודי, 81 תלמידים בפנימיות, הם מפוזרים בפנימיות השונות.

אסמרה אקלה: הם מגיעים במיוחד ליישובי קבע, למשפחות שלהם בחופשים ובחגים.

אסמרה אקלה: גם לאותם נערים אנחנו מתכננים פעילויות כדי שלא יהיו בחוסר מעש, במיוחד בקיץ צריכים לחזק אותם, לתת להם את המענה על מנת שלא יגיעו למקומות שאנחנו לא רוצים שהם יגיעו אליהם.

אסמרה אקלה: בסך הכל הנתונים מראים לנו 620 תלמידים כולל תלמידי פנימיות.

אסמרה אקלה: הנתונים התקבלו ממערכת החינוך ביישוב וממינהל החינוך ההתיישבותי.

אסמרה אקלה: ב-2010 הגיעו כ-38 בתי אב, צפויים להגיע בשנת 2011 כ-18 משפחות.

אסמרה אקלה: את הנתון הזה קיבלתי כרגע, לפני מספר דקות מחומה, מנהלת המרחב ממשרד הקליטה.

דני דנון: אני מעריך שיגיעו הרבה יותר.

דני דנון: יש מגמה של לפנות את מרכזי הקליטה לעולים החדשים שמגיעים.

דני דנון: אם המענק יגדל, אז אני מניח שבכל הארץ יהיה גידול.

חומה פינצב: הנתונים מתבססים על רכישות בפועל.

חומה פינצב: אנחנו מקבלים און ליין מידע ברגע שמשפחה רוכשת דירה, אז אנחנו יודעים.

חומה פינצב: כרגע אנחנו יודעים על 18 משפחות שאמורות להגיע.

דני דנון: לאותו מקום ביפו.

חומה פינצב: כן, יפו ג' ויפו ד'.

דני דנון: מה מחירי הדירות היום, נכון לרכישות האחרונות?

אסמרה אקלה: אלה שנקלטו לפני חמש שנים---

דני דנון: לא, היום.

אסמרה אקלה: אני אשווה את המחירים כדי שתוכל לדעת בדיוק לאן אנחנו הולכים כיום.

אסמרה אקלה: פעם היה 400,000 או 500,000 ₪, כיום אנחנו מגיעים ל-700,000 או 800,000 שקלים לשלושה חדרים.

אמיר דור: זאת אומרת מומלץ לרכוש נדל"ן בתל אביב-יפו.

אסמרה אקלה: לגבי הקשיים או הסוגיות שהעולים מתמודדים איתם בהגעתם ליישוב: חוסר התמצאות במרחב השירותים הניתנים לקהילה, הצריכה שלהם היא מאוד נמוכה ולכן אנחנו צריכים להפנות אותם, לתת להם את המידע הרלוונטי לנושא הזה.

אסמרה אקלה: חוסר תקשורת בין המעסיקים לבינם, כי יש הרבה מאוד שגם מנצלים, כאלה שרוצים את העולים ומצד שני גם מנצלים אותם.

אסמרה אקלה: לעניין הזה יש לנו גם ליווי משפטי, יש מתנדבים בשכר מצווה שעוזרים לנו.

אסמרה אקלה: הקושי השפתי הוא זה שגם מקשה עליהם אפילו ללכת למערכת החינוך ולשאול על הילדים שלהם.

אסמרה אקלה: את הנושא הזה אנחנו גם מנסים לפתור, בנושא של לימוד עברית באולפנים.

דני דנון: כמה מגשרים יש היום שמטפלים באוכלוסייה?

אסמרה אקלה: יש כארבעה או חמישה מגשרים.

דני דנון: במשרה מלאה כולם?

אסמרה אקלה: לא בדיוק משרה מלאה.

אסמרה אקלה: אני לא רוצה להטעות אותך, אני יכול לבדוק את הנתון הזה ולחזור אליך, אבל בכל מקרה יש כחמישה מגשרים בבתי הספר, שנותנים מענה ראשוני.

אסמרה אקלה: הם כבר בקשר עם המשפחות וגם עם המערכת ועם הילדים עצמם, צריכים גם לחזק את הילדים עצמם.

אסמרה אקלה: התפרקות המשפחה המורחבת, שבאתיופיה היא היתה המשפחה הכל יכולה.

אסמרה אקלה: כיום המשפחה כבר גרעינית יותר והקשיים שמתלווים לעניין הזה.

אסמרה אקלה: הפיקוח המשפחתי ירוד ואנחנו מנסים לחזק את אותן משפחות, נותנים להם הדרכה הורית וכל מה שיוצא בזה, אבל זה לא מספיק.

אסמרה אקלה: בנוסף לזה, ניהול בכללים המקובלים.

אסמרה אקלה: בנושא החינוך, בין מערכת החינוך שהיתה נהוגה באתיופיה לבין מערכת החינוך כאן בארץ, יש הבדלים מאוד משמעותיים.

אסמרה אקלה: שוב, גם בנושא הזה אנחנו נוגעים, כולל מערכת החינוך, בכנסים כאלה ואחרים וגם בעבודה שוטפת, אנחנו מסבירים על המנטליות, על הקשיים שעולים נתקלים בהם.

אסמרה אקלה: בעניין הזה אני חייב לציין שכל המערכות כמעט שפגשתי יש נכונות לקלוט את העולים.

אסמרה אקלה: נכון, יש להם קשיים, איך לעזור להם, אבל לפחות אצל מי שפגשתי עד היום יש נכונות לקליטת העלייה.

אסמרה אקלה: בנושא של הצפיפות בדיור.

אסמרה אקלה: יש כאלה ששבע-שמונה נפשות גרים בשלושה חדרים, זה מקשה עליהם לתת פתרונות לילדים שלהם, שיהיה לכל אחד פינה.

אסמרה אקלה: הם גם קונים דירות בקומה אחרונה, יש רטיבות, יש נזילה ובסופו של דבר הם צריכים להתמודד לבד כי הם לא יודעים את הכללים או ועד הבית, ובעניין הזה אנחנו מארגנים---

דני דנון: אני רוצה שתסכם ותגיד לי מה חסר לך.

אסמרה אקלה: חסרים הרבה דברים.

אסמרה אקלה: אני חושב שבנושא המבוגרים, אני לא מסכים לגבי דור המדבר, שכבר היום לא צריכים לטפל בהם.

אסמרה אקלה: צריכים לטפל בנושא המבוגרים.

אסמרה אקלה: בנושא של מנהיגות נוער, צריכים לחנך את הילדים.

אסמרה אקלה: בנושא של מניעת האלימות במשפחה, אלה דברים שצריכים לתת להם טיפול ראשוני מניעתי, במקום שנגיע אחר כך לטיפול.

אסמרה אקלה: והנושא של תעסוקה, לשדרג את התעסוקה, הכשרות וכל מה שיוצא בזה.

דני דנון: תודה.

דני דנון: אתה רוצה להוסיף משהו, סגן ניצב גטניו, על הנתונים?

יצחק גטניו: אני אביא את נתוני הפשיעה של עולים חדשים בעיר תל אביב, רק צריך להגדיר במדויק את הקריטריונים.

יצחק גטניו: כמו שראש העיר הגדיר, הקריטריונים הם אותם קריטריונים, מדובר משנת 1991, אדם שנחשב עולה, לצורך ההגדרה המשפטית מבחינתנו וזה נכלל בתוך המחשב המשטרתי.

יצחק גטניו: זאת אומרת כל עולה חדש שהוגדר משנת 1991 כעולה, אם הוא עבר איזה שהיא עברה הוא מוגדר כאדם שבפוטנציאל עבר עברות.

יצחק גטניו: לגבי עברות שהיו, אני לוקח נתון מ-2009 לעומת 2010 בתחילה ולאחר מכן אני אתמקד ב-2011 עד הלום.

יצחק גטניו: למעשה אנחנו רואים שבסך הכל הפשיעה של עולים חדשים משנת 2009 היתה 3,417 עברות, סך כל העברות הפליליות, וב-2010 יש לנו 3,365.

יצחק גטניו: זאת אומרת שיש ירידה מינורית של 1.5% בפשיעה הכוללת.

יצחק גטניו: לגבי 2011, עד חודש פברואר, אנחנו רואים המשך מגמת ירידה, 363 היו ב-2010, ב-2011 237.

יצחק גטניו: זאת אומרת שיש כאן ירידה הרבה יותר גדולה, אנחנו מדברים על ירידה של 34% נכון לחודשים האחרונים.

יצחק גטניו: זה קצת מעודד לגבי הפשיעה הכוללת והמעורבות של עולים חדשים בפשיעה.

דני דנון: איך זה בהשוואה לכלל האוכלוסייה?

יצחק גטניו: לגבי כלל האוכלוסייה, סך הכל פשיעת עולים בעיר תל אביב 3,365, סך הכל הפשיעה הכללית בעיר היתה 15,149.

יצחק גטניו: זאת אומרת יש ירידה של 2.6% לעומת הפשיעה הכללית, כלומר מגמת הירידה ממשיכה.

יצחק גטניו: לגבי הפשיעה בעיר עצמה, במה היא מאופיינת.

יואב בן ארצי: אתה לא יודע אם הפשיעה היא על ידי תושבי העיר או אנשים מבחוץ.

יצחק גטניו: אנחנו מגדירים עברה פלילית שנעשתה על ידי עולה חדש בתחום העיר תל אביב.

יצחק גטניו: אף עיר לא יודעת מאיפה העבריינים, אם הם עבריינים מקומיים או לא, הם מותחמים על פי ההגדרה של עולים חדשים.

יצחק גטניו: יש לנו גם התחמות נוספות, שאנחנו בודקים אם תושבים מקומיים.

יצחק גטניו: אני יכול להגיד לך שבעיר תל אביב המעורבות של העבריינים המקומיים מופחתת לעומת ערים אחרים.

יצחק גטניו: כמו שציינו, העיר תל אביב היא עיר מעבר ולכן יש לנו פחות עבריינים מקומיים אלא יותר יבוא, מאשר ערים שהם ערי שינה.

יצחק גטניו: ערים כמו חולון, בת ים, הן ערי שינה, שמוצאים את התנומה שם, העבריינים גם פושעים יותר באותם מקומות, פחות יש יבוא מבחוץ.

יצחק גטניו: תל אביב לצערי היא עיר מעבר ואנחנו מטפלים בעבריינות שבאה מרחוק.

יצחק גטניו: השוטרים שלי מגיעים לכל המדינה, כאשר נעברות העברות בתל אביב ואל תשכחו, המטרופולין הוא מאוד גדול.

יצחק גטניו: לגבי 2011, ציינתי, יש לנו 34.7% ויש ירידה בפשיעה הכללית בעיר תל אביב, של 15.5% של כלל התושבים.

יצחק גטניו: זאת אומרת הירידה בפשיעה של עולים חדשים הרבה יותר גבוהה מהירידה של הפשיעה של העבריינים המקומיים.

יצחק גטניו: לגבי סך הכל העברות.

יצחק גטניו: העברה העיקרית ב-2009 היתה סד"צ.

יצחק גטניו: סד"צ זה סדר ציבורי, באופן טבעי זה עברות הרחוב, התקיפות, האיומים, גרימת נזק בתחום הלוקאלי, 5,817 עברות, לעומת 5,570 ב-2010.

יצחק גטניו: אנחנו רואים ירידה קטנה של 4.2%.

יצחק גטניו: עברות נגד גוף, שאלה עברות קשות יותר, אנחנו רואים גם ירידה, 1,728 לעומת 1,675.

יצחק גטניו: זאת ירידה חשובה, מכיוון שככל שהמעורבות.

יצחק גטניו: ..

יצחק גטניו: אל תשכחו שיש לנו נטייה יותר לאלימות במשפחות שהמעמד הכלכלי שלהם נמוך, לכן אנחנו רואים איזה שהיא תקווה בסיפור הזה של הירידה באלימות.

יצחק גטניו: אל תשכחו שזה גם קשור באלימות בתוך המשפחה.

יצחק גטניו: לגבי עברות מוסר, שאלה עברות סמים, יש עלייה קלה, 3,007 לעומת 3,048, עלייה של 1.4%.

יואב בן ארצי: יש פילוח של סחר לעומת שימוש?

יצחק גטניו: כשאנחנו מדברים על עברות מוסר אנחנו מדברים בעיקר על עברות סמים, לא עשינו הפרדה בין החזקה לסחר, אבל יש לנו הפרדה מדויקת וככל שרמת העבריין עולה כך רמת הביצוע שלו גבוהה וזה לא מתבטא דווקא בדת, או בעולה חדש או לא.

יצחק גטניו: אבל לא התמקדתי בזה.

דני דנון: התחנה המרכזית זה נושא שמטריד אותי.

דני דנון: זו רעה חולה והחבר'ה חוזרים מהפנימיות בסוף שבוע, שם מתחברים לגורמים עברייניים, יש שם פעילות מניעתית שלכם?

יצחק גטניו: בטח, אנחנו הקמנו תחנת לוינסקי, תחנה בלוינסקי עצמו, אנחנו ישבנו ובעזרת ראש העיר ועיריית תל אביב הקמנו תחנה למופת שנותנת מענה מקומי בעיקר לפשיעה.

יצחק גטניו: אני חושב שזאת התחנה הראשונה בעולם שהמוקד שלה בתוך מוקד הפשיעה.

יצחק גטניו: התחנה נמצאת ממש בתוך מוקד הפשיעה, השוטר במצלמות שלו יכול לקלוט עבריינים, הוא לא צריך היום לחפש אותם, הוא לא צריך לרוץ, החבר'ה שלנו יוצאים החוצה וישר הם נתקלים בממד של הפשיעה המקומית.

יצחק גטניו: תחנה מרכזית באורח טבעי, מי שמכיר את אסכולת שיקגו, זה הסנטר שמוביל את כל העברות מכיוון שהמקום עצמו, אני מעריך שהוא ישתנה, מהווה מקום מעבר מרכזי של העיר תל אביב, של כל הפרובינציה מסביב.

יצחק גטניו: זאת אומרת כל נער פנימייה שיוצא היום, גם מיפו, כשהוא יוצא לכיוון הפנימיות, ילד שיוצא לפנימייה לצפון הוא עובר דרך התחנה המרכזית ולוקח את האוטובוס או לצפון או לדרום, לאותן פנימיות.

יצחק גטניו: יש לנו בעיה אדירה איתם.

יצחק גטניו: אנחנו דיברנו עם מנהלי הפנימיות, הגענו אליהם לבתי הספר, שוחחנו איתם לגבי הירידה שלהם בתחנה המרכזית כדי שהם יפסיקו עם ההליך הזה כמה שיותר, שהם יורדים בנקודת המעבר, שימצאו נקודות מעבר שונות שלאו דווקא יהיו כאן.

יצחק גטניו: עניינו גם את הנהלות אגד ודן בסיפור הזה, מכיוון שיש מוקדי אלימות שם, ולשמחתי ההתמקדות שלנו בנושא הזה מורידה לאט לאט את ההתחככות, כמובן שזו התחככות גם עם אוכלוסייה מקומית, כמו שאמרתי, העובדים הזרים שנמצאים שם בכמות די גדולה, ולכן יש יותר עברות שם באזור אבל אנחנו מודעים לה ומטפלים בה בעיקר בשעות הקשות של ימי ראשון.

יצחק גטניו: בימי ראשון מגיעים לאותם מקומות ואז אנחנו רואים גם עירוב עם האוכלוסייה המקומית שביום ראשון יש להם את יום השבתון שלהם, אז תארו לכם מה קורה בתחנה המרכזית ביום ראשון.

יצחק גטניו: אני מציע לכם, תבואו תבקרו שם ותראו שזה משהו אימתני.

יצחק גטניו: לגבי הפשיעה ב-2011 אנחנו רואים המשך של ירידה בפשיעה, גם בחודש ינואר-פברואר, כמו שציינתי, גם בעברות הרכוש, 37%, בעברות הסדר הציבורי 7.6% ובסך הכל אנחנו רואים מגמת ירידה בפשיעה בעיר תל אביב.

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: אני מבקש מהמשנה לראש העיר, מר גלעדי, בבקשה.

ארנון גלעדי: כמה דברים.

ארנון גלעדי: אחד, תל אביב מצטיירת בתקשורת כבועה, כבועה שמנותקת מההוויה של מדינת ישראל אבל אם אנחנו יורדים פנימה לתוך הנושא של המספרים והנושאים של הפעילות היום יומית שעיריית תל אביב מייצרת לאוכלוסיות כאלה ואחרות, כמו האוכלוסייה האתיופית או כמו האוכלוסייה הבוכרית או הקווקזית, אנחנו רואים למעשה שיש פעילות די אינטנסיבית של המערכות העיריות, בלי התייחסות כרגע למערכת הממשלתית שרואה את תל אביב כעיר העשירה, כעיר השבעה, העיר שיכולה לטפל בעצמה בכל דבר ועניין ומנסה להתרחק ככל האפשר ממתן סיוע מעבר לסיוע הדרוש לאוכלוסיות חלשות.

ארנון גלעדי: ומה אני אומר?

ארנון גלעדי: למעשה רוב האוכלוסיות ממוקדות בשכונות מאוד ספציפיות כשכל שכונה ושכונה, אם ניקח אותה, היא כמו עיר פיתוח בפני עצמה; כפר שלם מונה בערך כ-20,000 תושבים, פחות או יותר, זה כמו יבנה או כמו ירוחם, אפילו יותר מירוחם.

ארנון גלעדי: בתוך כפר שלם יש אוכלוסייה מאוד גדולה של העדה הקווקזית שמונה בערך כ-3,000 תושבים.

ארנון גלעדי: אני לא מדבר על כפר שלם הוותיקה, אני מדבר על כפר שלם רבתי.

ארנון גלעדי: בתוך כפר שלם יש בערך כ-2,000 מתוך האוכלוסייה הקווקזית.

ארנון גלעדי: כלומר באזור מאוד קטן, בשכונה מאוד קטנה, יש אוכלוסייה גדולה מאוד שלמעשה צריכה התייחסות כמו שמתייחסים לעיר אחרת בישראל והממשלה באה ואומרת 'תל אביב היא תל אביב, תל אביב תשתדל להסתדר איתם'.

ארנון גלעדי: אני אומר לכם, אני רואה יום יום את האוכלוסייה הקווקזית שמה.

ארנון גלעדי: קשה לה להיטמע בתוך החברה שקיימת במקום, בגלל אורח החיים שלהם, בגלל הקהילתיות שלהם והם נראים כאילו מנותקים.

ארנון גלעדי: פנינו למשרד הקליטה בבקשה לסייע לנו בנושא של מינוי של רכז שיהיה מוקד לקליטה של העדה הקווקזית וקיבלנו תשובה ש'תל אביב יכולה להתמודד ואין יכולת כרגע', הם נמצאים בפיילוט בערים אחרות.

ארנון גלעדי: אבל אני אומר, אם הממשלה תתייחס לכל שכונה בתל אביב כעיר, ואני אומר לך ביפו זה עיר והתקווה זה עיר, זה כמו עיר פיתוח ובכל אחת יש את הבעיות החברתיות והדמוגרפיות שלה, ולא רק להסתכל על כל המכלול.

ארנון גלעדי: תל אביב יכולה לסייע והיא מסייעת, אבל אנחנו צריכים את הרוח הגבית שהממשלה תיתן בנושא הזה לכל אוכלוסייה ואוכלוסייה.

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: אני רוצה לבקש מנציגת משרד הקליטה, גב' חומה פינצב, מנהלת לשכת תל אביב, להתייחס גם לנושא של הקהילה הקווקזית.

דני דנון: אני גם פניתי לשרה בנושא.

דני דנון: אני יודע שיש פיילוט בארץ ויש פה נכונות של העירייה, שמוכנה גם לממן, אני מבין שזה מאטצ'ינג של 50-50, מדוע אתם לא מתקדמים בנושא הזה?

חומה פינצב: נכון להיום התקציב, מה לעשות, כולנו תלויים בתקציבים של האוצר, מאפשר לנו לפתוח עוד מוקדים ניסויים, פיילוט, בשלוש ערים, נתניה, באר שבע ועוד עיר.

חומה פינצב: מבחינת נתונים סטטיסטיים, מבחינת נתוני עולים מקווקז, העיר תל אביב-יפו היא במקום החמישי ולכן הוחלט קודם כל להתחיל את התכנית הניסיונית בשלוש ערים שעומדות במקומות הראשונים, זאת הסיבה שבעיר תל אביב כרגע עדיין לא נמצא מוקד.

חומה פינצב: זה לא אומר שהיא לא תיכנס וישנה מודעות מאוד מאוד גדולה.

חומה פינצב: לפני שהוחלט על פיילוט של שלוש ערים דיברו עם נציגי העיר על האופציה של פתיחת מוקד, כרגע זה פשוט נדחה.

חומה פינצב: יש מודעות מאוד גדולה.

חומה פינצב: מה שכן, אנחנו כן באים ושמים בחזית, או בסדרי עדיפויות, את האוכלוסיות שדורשות התייחסות.

חומה פינצב: למשל אוכלוסיית הבוכרים היא הגדולה ביותר בארץ, מעל 10,000 איש אוכלוסייה, נעשות הרבה מאוד תכניות.

חומה פינצב: בשנה הזאת, ויחיאל ואמיר יעידו, אנחנו מקיימים תכנית חדשה לנערות בוכריות.

חומה פינצב: אנחנו אמורים להתחיל כרגע תכנית חדשה לתגבור ילדים במשפחות בוכריות גם בעיר תל אביב-יפו.

חומה פינצב: זאת אומרת ישנה חשיבה כל הזמן כל הזמן על אוכלוסיות כאלה ואחרות, אבל מה לעשות, סדרי עדיפות תקציביים זה גם חלק בלתי נפרד בשיקול

דני דנון: לגבי העניין של התקציב, מדברים על שנת התקציב הנוכחית?

דני דנון: תשקלו להוסיף את העיר תל אביב או שמדובר על השנה הבאה?

חומה פינצב: אני לא יכולה לומר לך, לא הייתי בסוד החלוקה התקציבית ל-2011.

דני דנון: ולגבי יוצאי אתיופיה, יש לך משהו להוסיף על מה שנאמר פה?

חומה פינצב: אני רוצה להחמיא לעיריית תל אביב-יפו ויש לי קנה מידה להשוואה.

חומה פינצב: אני חושבת שהחשיבה המעמיקה והרצון לבוא ולקלוט בצורה מיטבית את עולי אתיופיה היא לא דבר מובן מאליו.

חומה פינצב: יחד עם זאת, נעשים פה מאמצים כבירים מכל הגורמים שמשתתפים בעשייה, לעשות את זה ולעשות את זה טוב.

חומה פינצב: אין קליטה בלי בעיות, אבל המודעות והרצון לבוא ולפתור אותן בצורה הטובה ביותר, יש לה משקל רב, אני חושב שבאמת מגיע פה חיזוק לשותפים.

חומה פינצב: העשייה היא עשייה לאורך כל השנה, כל השנה, בכל אופן שניתן לסייע, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה, הן תקציבית, הן רעיונית מחשבתית.

דני דנון: תודה.

דני דנון: אני רוצה לבקש מנציג התושבים מיפו, מר דנדה מזגבו, לומר מספר מלים, כאשר אני חייב לציין שיש התקדמות.

דני דנון: אני יודע שאתם רוצים לראות את המבנה שישמש לכם לאבל ושמחה, אז הוקם צוות עירוני שכרגע בוחן את המקומות ובהחלטה אנחנו גם נציין שאנחנו מחזקים את העירייה במאמצים למצוא פתרון מהיר לנושא.

דני דנון: בבקשה, מר מזגבו דנדה.

דנדה מזגבו: (אמהרית).

אסמרה אקלה: (מתרגם): תודה שהזמנתם אותנו לישיבה הזאת.

אסמרה אקלה: אנחנו כאן בתל אביב יפו חמש שנים, קיבלתם אותנו בסבר פנים יפות, הן העירייה והן משרד הקליטה.

אסמרה אקלה: מאז שהגענו לתל אביב יפו יש לנו בעיה עיקרית, הנושא של מציאת מועדון לאבלות ושמחות.

אסמרה אקלה: זה נושא שעדיין לא קיבלנו פתרון לעניין הזה, כי אנחנו לא רוצים להפריע לשכנים שלנו, כי התרבות שלנו, המנטליות שלנו, שונה ולכן אנחנו היינו רוצים לקבל פתרון בנושא של המועדון.

אסמרה אקלה: דנדה מזגבו: (אמהרית).

אסמרה אקלה: (מתרגם): שוב, הוא חוזר על המבנה.

אסמרה אקלה: מה שהוא אומר, אם יהיה מבנה, אז אנחנו גם נוכל לפקח ונוכל גם לכוון את הילדים שלנו שיהיו במועדון, למרות שיש לנו גם פתרונות אחרים.

דני דנון: חוץ מהמבנה, שאנחנו מבינים---

דנדה מזגבו: (אמהרית).

דני דנון: תשאל אותו אם הוא יושב בצוות של איתור המבנה.

עמי כץ: לנושא שמר מזגבו העלה.

עמי כץ: היינו בסיור עם מר מזגבו, עם מר מסלאוי, עם אמיר דור ועם אסמרה, לפני כעשרה ימים ביפו, הצענו שלוש אופציות.

עמי כץ: שתי אופציות נפסלו, אופציה אחת לא נפסלה על ידי מר מזגבו והוא אמר שהוא יתייעץ עם שאר ראשי הקהילה ויחזור אלינו בתשובה.

עמי כץ: אנחנו ממתינים, אם אכן תהיה תשובה חיובית, אנחנו מקווים שאפשר יהיה לפתור גם את העניין הזה.

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: אני רוצה לקראת סיום לבקש מנציג של העולים מהמערב.

Jay Schultz: Anglit is preferable.

Mr. Danny Danon: Okay.

Mr. Danny Danon: You can speak in English as well.

Mr. Danny Danon: We would like to hear from you.

Mr. Danny Danon: We heard from the mayor and some other officials that most of the olim do not stay in Tel Aviv where they buy an apartment.

Mr. Danny Danon: I saw a nice group of olim after the event a few months ago.

Mr. Danny Danon: From your knowledge, do you buy apartment in Tel Aviv, or it's you come for a year or two and then you move on somewhere else?

Mr. Danny Danon: And also I want to hear if you have any requests.

Mr. Danny Danon: You have offices of all the ministries here and the top official of the municipal.

Mr. Danny Danon: If you have any requests for that as well.

Jay Schultz: Thank you very much for having us.

Jay Schultz: My name is Jay Schultz.

Jay Schultz: I'm originally from New Jersey.

Jay Schultz: I represent the Tel Aviv International Salon, been a Knesset member … mentioned, and hopefully Mayor Ron will be joining us shortly.

Jay Schultz: First I want to say that representing the international, European and English-speaking American community in Tel Aviv, we don't have a lot of the similar problems that the other communities you mentioned have.

Jay Schultz: And first I'd like to state that many of us here representing that community, we'd like to offer our assistance in any way that we can to bring a lot of international know-how and international connections.

Jay Schultz: We would like to contribute to the city that we all love and chose to make home, and work together to help all the communities of olim in Tel Aviv.

Mr. Danny Dannon: You don't blame the mayor for that?

Jay Schultz: No, no, no.

Jay Schultz: In fact, it's fantastic that more people are coming and want to buy here and the prices go up.

Jay Schultz: It cuts both ways.

Jay Schultz: And then I would say that, personally, I've been here 4 1/2 years.

Jay Schultz: It's a phenomenal city.

Jay Schultz: And I would just like to state to everyone here, the decision-makers, those working for Tel Aviv and for the future Tel Aviv, the young international, North American and European communities I think now, under 40, the young professionals, according to the Sochnut, there's almost 10,000 of us, whether in university here or in various programs or olim living in Tel Aviv.

Jay Schultz: Use us.

Jay Schultz: We want to be more integrated into Israel and be more integrated and contribute to Tel Aviv.

Jay Schultz: We bring with us ideas of community and Jewish community and volunteering, and I think these are things that Tel Aviv can use more of.

Jay Schultz: We'd love to sit and speak specifically about various projects that we're working on that could be useful for this city and all of us working together.

Jay Schultz: So thank you very much.

דני דנון: תודה רבה, מר ג'יי שולץ.

דני דנון: השורה התחתונה היא שג'יי מציע את שירותיו ושירותים של חבר'ה טובים, אנשי עסקים ציוניים, לסייע ו---

קריאה: נשמח להיפגש איתו.

דני דנון: צריך להרים את הכפפה וצריכים לעשות חיבורים מאוד מעניינים עם האוכלוסייה שנמצאת בתל אביב, אוכלוסייה חזקה וטובה.

דני דנון: לפני שאני מסכם אני מבקש ממר אלחנן רזיאל, יושב ראש הוועדה הקווקזית.

אלחנן רזיאל: אני יושב ראש קהילת אזרבייג'ן וסגן יושב ראש עולי קווקז בארץ.

אלחנן רזיאל: להגיד לכולם שבעיר תל אביב קהילת קווקז היא 6,000 תושב, בארץ סך הכל יש 140,000 קווקזים בעיר תל אביב.

אלחנן רזיאל: בבאר שבע גרים 32,000, בעיר חדרה יש 21,000, גם די בעייתי, באור עקיבא השלטון ביד של הקווקזים, ראש העיר, סגן ראש העיר, כל השלטון ביד קווקזית ולהגיד פה שבעיר הבירה השנייה של מדינת ישראל בתל אביב, בקהילת קווקז יש מאוד מאוד בעיות.

אלחנן רזיאל: כמעט קהילה באזור הזה לא קיימת, אין בחשבון קהילה, כאילו רשמי.

אלחנן רזיאל: הילדים שלנו הכי חזקים בצבא, כי אזור קווקז יודע קרב מה הוא, אבל בשביל הילדים שלנו, בשביל החינוך, הספורט, יש בארץ חמישה אלופי ישראל חמש פעמים, אין לנו אף תקציב, אין לנו באזור עזרה מהממשלה.

אלחנן רזיאל: הקהילה הזאת עושה הרבה כסף לא רק בארץ, הרבה כסף מחוץ לארץ, באזרבייג'ן, ברוסיה.

אלחנן רזיאל: גם רון חולדאי ביקש מהנציגים שלנו בניו יורק, הם גם בעלי...

אלחנן רזיאל: ויש לנו קהילה חזקה לא רק בארץ, אבל כל ההתאחדות ביקשה אותי, כי באזור הזה צריכים לקבל בשביל הקהילה מרכז.

אלחנן רזיאל: אין מרכז קהילה של אזרבייג'ן בארץ, גם בתל אביב.

אלחנן רזיאל: אין מרכז.

אלחנן רזיאל: בכל עיר יש מרכז קהילה, כל עיר מקבלת מהממשלה, הכל, רק בתל אביב אין שום דבר.

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: לסיכום, מר אקלה, לגבי החינוך המיוחד.

דני דנון: קיבלנו תלונות.

חומה פינצב: אני יכולה לומר ישירות לדברים שנאמרו פה?

חומה פינצב: לסבר את האוזן, אנחנו נפגשנו לפני כשנה בפגישה, שוחחנו על הדברים האלה, אני חושבת שקצת לא הוגן בפורום הזה לבוא ולהגיד שהממשלה לא עושה שום דבר.

אלחנן רזיאל: אני לא אמרתי, אמרתי בעיר הזה.

חומה פינצב: אני מדברת על העיר הזאת, אנחנו מדברים כרגע על העיר תל אביב-יפו.

קריאה: הוא אמר ממשלה והתכוון אליי.

חומה פינצב: חשוב לי לציין, מכיוון שאני רוצה לתת קצת מידע מבחינת המשאבים שנידונים, מכיוון שגם מר גלעדי קודם הזכיר משהו ואני ככה הבלעתי, אבל אמרתי, חייב להיות איזה שהוא איזון בדברים שנאמרים פה ואני אתן את הדוגמה הכי טרייה, הנושא של תכנית שמידט לילדים ונוער בסיכון.

חומה פינצב: הרי זה לא מובן מאליו שהעיר תל אביב, שלכאורה מחשיבים אותה לעיר מאוד חזקה מבחינה כלכלית, תאושר במסגרת תכנית שמידט, ויחד עם זאת שני אזורים, כפר שלם ויפו, קיבלו את ברכת תכנית שמידט לתכניות לטובת האוכלוסייה כולה, בוודאי לאוכלוסיית העולים.

קריאה: זה דרך משרד הרווחה.

גילה אזולאי: זה מספר משרדים, אבל משרד הרווחה מוביל.

חומה פינצב: כפר שלם, אפרופו פשיעה, תכנית נערי הגן שאמורה בעצם ל---

דני דנון: לגבי הקהילה הקווקזית, התחושה ש---

חומה פינצב: לגבי הקהילה הקווקזית, כפר שלם למשל, שהוא עתיר באוכלוסייה הקווקזית, אין תכנית אחת במסגרת תכנית שמידט שלא נותנת התייחסות בפן של התרבותיות הייחודית של עולי קווקז או עולים לשעבר של קווקז.

חומה פינצב: יש התייחסות מאוד מאוד משמעותית לנושא הזה.

חומה פינצב: תכניות כאלה ואחרות שמופעלות יחד עם הרשות, יחד עם עמיתי אמיר דור, הן תמיד עם הפנים לסוג האוכלוסייה שלה אנחנו בונים את התכניות.

חומה פינצב: אז לבוא ולומר שאין שום דבר, זה לא מדויק.

חומה פינצב: שאפשר לעשות יותר, זה ללא ספק, ואנחנו עם הפנים לשם.

דני דנון: תודה.

דני דנון: מר אסמרה אקלה, משפט אחרון.

אסמרה אקלה: כן, אני חושב שזה גם המקום להגיד תודה לאנשים שבאמת מסייעים ביום יום, בראשם עמי כץ וברוך לבקוביץ, אני חושב שהנושא של המועדון ייפתר, אני מאוד מקווה שזה ייפתר בזמן הקרוב על מנת לתת להם מענה, יש צרכים אמיתיים באמת, הנושא הזה מאוד אקוטי כי בסופו של דבר אנחנו רוצים שעם השכנים שלהם שיסתדרו, אבל שלא יהיו בהפרדה כזו או אחרת.

אסמרה אקלה: אז תודה.

דני דנון: עוד מישהו רוצה להתייחס?

דוד מוספיר: אני רוצה לומר בהקשר של תל אביב.

דוד מוספיר: .. לצעירים בתל אביב שנקרא קומנט טי.

דוד מוספיר: אר.

דוד מוספיר: וי, זה שיתוף פעולה עם העיר תל אביב שמסייעת תקציבית.

דוד מוספיר: אני רוצה להגיד לכם שזה יקרה, שנצליח, וצעירים מגיעים לאירועים...

דוד מוספיר: בפעם האחרונה הייתי...

דוד מוספיר: גם של צעירים שמשתלבים ומתערבים עם צעירים תל אביביים, עם ישראליים.

דוד מוספיר: אני מצטער שמנהל הפרויקט לא נמצא פה, נמצאת רכזת הקליטה, דינה, שעוסקת בפרויקט של "בבית ביחד", וגם הפרויקט של עיריית תל אביב וגם הפרויקט של "בבית ביחד" בעצם מגייסים את החברה ואת הקהילה, מתנדבים מתוך החברה והקהילה, וביחד מלווים את העולה ביום יום, 24 שעות ביממה, העולה יודע שיש לו מענה אנושי, לא טלפוני, אלא אנושי, על כל הצרכים שלו בתהליך של השנה הראשונה שלו בארץ ולשמחתי הם הביאו אותנו לנקודה שבה אנחנו יכולים להגיד בוודאות שאנחנו משפרים את שירותי הקליטה לעולים, ביחד כמובן עם השירותים הנוספים, שזה הרשות, משרד הקליטה והתאחדויות העולים.

דני דנון: תודה.

דני דנון: אני רוצה לסכם את הישיבה.

דני דנון: ועדת העלייה והקליטה מודה לראש העיר, מר רון חולדאי, ולמשנה מר ארנון גלעדי, ליושב ראש ועדת הקליטה, מר שלמה מסלאוי, לכל צוות העירייה, העובדים, נציגי משרדי הממשלה, על שיתוף הפעולה בנושא קליטת העלייה.

דני דנון: הוועדה התרשמה שקיים שיתוף פעולה טוב בין משרד הקליטה לעירייה.

דני דנון: הוועדה קוראת למשרד הקליטה לתגבר את פעילות המגשרים ולפעול על מנת להפעיל את פרויקט רכז העדה הקווקזית, מעבר למסגרת הפיילוט, לאור הנתונים שהוצגו בוועדה.

דני דנון: הוועדה פונה לראש העיר להאיץ את צוות העבודה לאיתור מבנה לעדה האתיופית ביפו ג', שישמש אותם בימי האבל והשמחות.

דני דנון: הוועדה מבקשת ממרכז המחקר והמידע של הכנסת להכין נייר שיבדוק את השלכות קליטת פליטים בערים בישראל על קליטת עולים חדשים.

דני דנון: הוועדה קוראת לנציגים השונים של העירייה והמשרדים להשתמש באוכלוסיות העולים במערב הנמצאות בעיר, על מנת לקחת חלק בסיוע לעולים יוצאי אתיופיה.

דני דנון: אני רוצה להודות לראש העיר, למר שלמה מסלאוי, על היוזמה, ואנחנו מודים לכולכם על העשייה, תודה רבה.

רון חולדאי: תודה רבה לכולם.