ועדת הכספים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 750, 2011-05-17 10:25

ציון פיניאן: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.

ציון פיניאן: על סדר היום הצעת חוק השקעות משותפות בנאמנות (תיקון מס' 15), התש"ע-2010 והצעת חוק החברות (תיקון – חובות על בתי השקעות), התש"ע-2010, הצעתו של חבר הכנסת אמנון כהן וקבוצת חברי כנסת.

אמנון כהן: אדוני היושב ראש, מדובר בהצעת חוק שחתמו עליה חברי הכנסת פניה קירשנבאום, ציון פיניאן, יצחק וקנין, אלכס מילר ויושב ראש ועדת הכספים משה גפני.

רונית תירוש: אתם מדירים אותי מהחוקים האלה.

אמנון כהן: זה חוק חשוב.

אמנון כהן: אדוני היושב ראש, אנחנו ממשיכים את הדיון הקודם שקיימנו ולמעשה הצעת החוק שלי, הפרטית, דיברה על כך שלא ניתנה מספיק הדעת לנושא של הבדל בין חברות ציבוריות לחברות פרטיות שעוסקות בתקציבים של המשקיעים.

אמנון כהן: הנושא של חברות ציבוריות, יש לו מענה בנושאים האלה ותכף אני אומר מה צריך לתקן.

אמנון כהן: לגבי חברות פרטיות שלמעשה עוסקות בניהול כספי ציבור בדרך של השקעה, שם אנחנו ראינו שיש דברים שצריך לתקן אותם.

אמנון כהן: אני אציין מה הולכת לתקן הצעת החוק שלי ובסוף אסביר לאיזה הבנות הגענו.

אמנון כהן: אם כן, אני מדבר על החברות הפרטיות שעוסקות בכספי ציבור, בדרך של השקעת כספים, ומה אנחנו מבקשים לתקן בהצעת החוק.

אמנון כהן: בהצעת החוק אני מבקש להכפיף את החברות האלו לחלק מכללי ממשל התאגידים שחל על חברות ציבוריות.

אמנון כהן: כלומר, מה שחל על חברות ציבוריות, אני מבקש להחיל גם על החברות הפרטיות.

אמנון כהן: להחיל על בית השקעות את החובה למנות דירקטורים בעלי מומחיות חשבונאית ופיננסית על מנת שאלו יפקחו על המצב הכספי של החברה ויהיו אחראים על עריכת הדוחות הכספיים שלה.

אמנון כהן: עוד תיקון שאני מבקש, לקבוע כי דירקטוריון בית ההשקעות יהיה מחויב להתכנס לפחות אחת לשלושה חודשים, נושא שכיום לא מוסדר אבל בחברות ציבוריות הוא כן מוסדר.

אמנון כהן: עוד מוצע כי בית ההשקעות יהיה מחויב לנהל חשבונות ולערוך דוחות כספיים לפי חוק ניירות ערך, זאת בדומה לחברה ציבורית ולתאגיד שהוא מדווח לפי חוק ניירות ערך.

אמנון כהן: עוד תיקון שמוצע להכניס הוא לחייב את בית ההשקעות למנות ועדת ביקורת שתפקידה לעמוד על הליקויים בניהול העסקי של החברה וכן להחליט אם לאשר פעולות ועסקאות בעלי עניין כי יש כאן

אמנון כהן: חיבור של בעלי עניין והנושא הזה גם הוא לא מוסדר.

אמנון כהן: עוד נושא אותו צריך לתקן זה עסקאות בעלי עניין בבית ההשקעות יהיו טעונות אישור של דירקטוריון וועדת הביקורת וזאת על מנת למנוע ניצול של נכסי החברה לטובת בעלי המניות.

אמנון כהן: נושא אחרון אותו מוצע לתקן הוא לחייב את בית ההשקעות במינוי דירקטורים חיצוניים אולם בשונה מחברה ציבורית, המינוי של הדירקטורים החיצוניים לא ייעשה ברוב של שליש מקרב בעלי המניות שאינם קשורים לבעלי השליטה אלא על ידי האסיפה הכללית ועל ידי ועדת הביקורת.

אמנון כהן: בוועדת שרים לענייני חקיקה, אדוני היושב ראש, כאשר עלה החוק הזה, ראו צורך לתקן וביקשו ממני לתאם את החוק מול רשות ניירות ערך.

אמנון כהן: למעשה אמרו שהאכסניה המתאימה ביותר לתיקון הנושא הזה בהשקעות משותפות היא רשות ניירות ערך.

אמנון כהן: קיימתי דיונים מקדימים, לפני שההצעה מגיעה לוועדה, עם היועץ המשפטי של רשות לניירות ערך שוני אלבק ועם המנגנון המקצועי שם.

אמנון כהן: החלטנו פה אחד שאנחנו מרחיבים את הצעת החוק ומתקנים עוד מספר אלמנטים שנוגעים גם לנושא של תיקון בדברים האלה.

אמנון כהן: כמובן אנחנו רוצים לסייע לרשות לניירות ערך כך שבאמת כספם של המשקיעים לא יהיה בסיכון גבוה ושגם הגופים הפרטיים יהיו מפוקחים כמו שצריך.

אמנון כהן: לכן הסכמתי לכך וכאן כנראה אנחנו צריכים למזג את שתי הצעות החוק.

אני אסביר.

אמנון כהן: את תסבירי מה התהליך הטכני.

אמנון כהן: בהתייעצות עם יושב ראש ועדת הכספים, אמרנו שנעשה את זה בניחותה ושכל הגופים יעירו את הערותיהם.

אמנון כהן: זאת אומרת, החוק כרגע, אחרי שמסיימים אותו, יהיה מוכן להכנה לקריאה ראשונה.

אמנון כהן: זאת אומרת, חוק ממשלתי ביחד עם החוק הפרטי יבוא להכנה לקריאה ראשונה, בתיאום כמובן ועד כמה שאפשר עם הגופים שיושבים כאן אתנו.

אמנון כהן: חברת הכנסת פניה קירשנבאום מחליפה את חבר הכנסת ציון פיניאן

שי חרמש: שאלת הבהרה.

שי חרמש: בהצעת החוק הזאת אין שום התייחסות להון העצמי של בתי ההשקעות האלה.

לגבי חברות ניהול תיקים, יש התייחסות למספר לקוחותיהם.

לא, להון העצמי אין התייחסות.

דניאל אילון: אין דרישה.

שי חרמש: אין דרישה להעלאת ההון העצמי.

דניאל אילון: אין דרישה להעלאת הון עצמי.

דניאל אילון: כל ההוראות כאן נוגעות לשיפור ממשל התאגידי.

דניאל אילון: ההון העצמי הוא בא כדי לקבוע איזשהו רף מינימאלי של גודל מנהלי תיקים גדולים שעליהם יחולו הוראות ממשל התאגידי, אבל לא כדי לחייב אותם להון עצמי אחר ממה שהם חייבים היום.

שי חרמש: אני אומר לכם ממה אני חרד.

שי חרמש: בתי ההשקעות הפרטיים הם הבלאנס מול הגופים הגדולים.

דניאל אילון: בכל מקרה, זה שווי נכסים ולא הון עצמי.

שי חרמש: אני מקווה שאין כאן יצירת מצב שבו בתי ההשקעות הפרטיים, כתוצאה מהשינויים האלה, ייעלמו מהזירה וגופים גדולים ייקחו את השליטה.

אמנון כהן: בטח שזאת לא כוונת המחוקק.

שי חרמש: הדרך לגיהינום רצופה בכוונות טובות.

שי חרמש: לכן שאלתי את השאלה.

שמשון אלבק: אני רוצה לומר מילה כדי לתת לכם טיפה ממעוף הציפור איך מבנה הרגולציה ועל מה הצעת החוק הזאת חלה.

שמשון אלבק: אנחנו נמצאים במצב שחברות ציבוריות גם כאשר הן בתי השקעות מדווחות לפי חוק ניירות ערך ויש עליהן רגולציה של תאגידים ציבוריים.

שמשון אלבק: לידן יש חברות פרטיות שאין עליהן רגולציה של תאגידים ציבוריים ושם יש רגולציה אחרת.

שמשון אלבק: מה הרגולציה האחרת שחלה?

שמשון אלבק: הרגולציה היא ענפית.

שמשון אלבק: יש ניהול של קרנות נאמנות, אז יש רגולציה של קרנות נאמנות.

שמשון אלבק: יש ניהול של תיקים, יש רגולציה של ניהול תיקים.

שמשון אלבק: עדיין זה לא מכסה הכול.

שמשון אלבק: יש גם חברי בורסה שאינם בנקים.

שמשון אלבק: חברי בורסה שאינם בנקים, רובם הם חברות ציבוריות אבל יש כאלה שאינם חברות ציבוריות ועליהם הבורסה מפקחת כגוף על, כחברה שמכילה גם קרנות נאמנות, גם ניהול תיקים, גם פנסיה, גם גמל וכל מה שקשור בזה.

שמשון אלבק: אנחנו כרגע דנים בממשל תאגידי של שני אגפים, של שני ענפים, כאשר הענף הראשון הוא קרנות הנאמנות והענף השני הוא מנהלי תיקים מעל סכום מסוים.

שמשון אלבק: זה רק על מנת שתבינו איפה אנחנו נמצאים במסגרת הזאת ואנחנו מתעסקים בממשל תאגידי בלבד ולא ברגולציה של יציבות.

שמשון אלבק: רגולציה של יציבות עושים בפיקוח על הבנקים, בפיקוח שוק ההון, ובבורסה ככל שמדובר בחברי בורסה שאינם בנקים ואינם אף אחד מאלה.

שמשון אלבק: זה המצב.

שמשון אלבק: מכאן ואילך אפשר לדון בפרטים.

שמשון אלבק: חבר הכנסת ציון פיניאן שב לנהל את הישיבה

אני אסביר מבחינת הפרוצדורה מה נעשה.

הייתה לנו את ההצעה הפרטית של חברי הכנסת שעברה בקריאה טרומית ואנחנו מכינים אותה לקריאה ראשונה.

במקביל יש לנו את הנוסח החדש שהובא, שעליו אנחנו נעבוד עכשיו.

יש את ההצעה הממשלתית שחלקים ממנה נמצאים בנוסח שנמצא בפניכם ואנחנו פשוט נדון בתוך הנוסח של חברי הכנסת.

אמנון כהן: זאת בסוף תהיה הצעה לקריאה ראשונה או שנייה ושלישית?

אנחנו נחליט על זה בסוף, אבל בעיקרון – לראשונה.

אנחנו מכינים את זה עכשיו לקריאה ראשונה.

פניה: אפשר יהיה מיד להעלות את זה לקריאה שנייה ושלישית.

אמנון כהן: אם לא יהיו הערות.

רונן סולומון: אדוני, אני מאיגוד לשכות המסחר.

רונן סולומון: למעשה אותה טענה שהעלינו בדיון הקודם.

רונן סולומון: הצעת החוק הפרטית היא למעשה תיקון של חוק החברות והצעות החוק הממשלתית, המתמזגת ---

זה מה שאמרתי, שאנחנו דנים בנוסח חדש.

רונן סולומון: נכון, אבל הצעת החוק הממשלתית שהולכת להיות או שהולכת להיות בנוסח החדש, שאין לי אותו, היא הולכת להיות תיקון לחוק השקעות משותפות בנאמנות וחוק להסדרת העיסוק.

רונן סולומון: שתי הצעות החוק האלה לא פורסמו ברשומות כהצעת חוק ממשלתית ולא עברו קריאה ראשונה.

זאת לא הצעת חוק ממשלתית.

רונן סולומון: לכן אני שואל שאלת תם.

רונן סולומון: האם במסגרת הצעת חוק שאושרה בטרומית של תיקון חוק החברות ניתן על הדרך להוסיף שני תיקונים על חוקים אחרים?

רונן סולומון: אם אתם אומרים לי שזה חוקי, בסדר.

זה לא על הדרך.

אנחנו פשוט לוקחים את המהות של הצעת החוק הטרומית, מרחיבים אותה ונותנים לה אכסניה אחרת.

רונן סולומון: תיקון לחוק החברות שאושר, אושר בטרומית.

נכון.

רונן סולומון: להכניס עכשיו על הדרך את התיקון.

רונן סולומון: זה מותר חוקית-משפטית?

כן.

זה אפשרי.

רונן סולומון: אם כן, אז בסדר.

זה אפשרי.

יש אפשרות.

אמנון כהן: אדוני היושב ראש, צריך להצביע על המיזוג?

לא.

אנחנו לא ממזגים.

אמנון כהן: אני מציע ליושב ראש שאנחנו נגיע להקראה ונעבור סעיף-סעיף.

ציון פיניאן: נעבור סעיף-סעיף ונעיר את ההערות.

עודד אופק: אני מתייחס לדבריו של רונן סולומון.

עודד אופק: תודה על הדברים.

עודד אופק: נקודה אחת שהיא מהותית ואני רוצה להתייחס אליה.

עודד אופק: לא היה פרסום לנושאים האלה.

זה יפורסם לראשונה אחרי הדיון.

עודד אופק: לא שיש איזו התנגדות עקרונית ואפילו חלק מהדברים הם מבורכים ואני מניח שגם לא נתנגד להם, אבל במהות של הדברים זה לא פורסם לציבור, לא הייתה אפשרות להתנגד או ללמוד את הנושא.

זה יפורסם לקריאה ראשונה לאחר הדיון בוועדה ואז יהיה לכם את הדיון לקריאה שנייה ושלישית.

עודד אופק: כן, אבל לוקחים בעצם נוסח חוק שלא היה בו כלום ושום דבר מהדברים שאנחנו מבקשים להכניס אליו עכשיו.

עודד אופק: לא היה לו פרסום חיצוני.

עודד אופק: זה לפחות להבנתי.

עודד אופק: אני מתייחס לשאלת התם וגם אני שואל שאלת תם – האם זאת הדרך הנכונה לעשות זאת?

עודד אופק: בלי פרסום, בלי התייחסות של הנציגים של השוק שלא יכלו לעשות זאת כי לא קיבלו את זה לידיהם בכלל.

עודד אופק: אני מבין שזה יהיה בקריאה ראשונה ויבוא שוב לוועדת הכספים.

ציון פיניאן: נרשם.

ציון פיניאן: תודה.

ציון פיניאן: אנחנו מקריאים.

הצעת חוק שיפור חובות ממשל תאגידי למנהלי קרנות ומנהלי תיקים, התשע"א-2011 1.

תיקון חוק השקעות משותפות בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד-1994 - (1) בסעיף 1 - (א) לפני ההגדרה "חוק הבנקאות" יבוא: "דירקטור חיצוני" – כהגדרתו בחוק החברות.

כאן למעשה זה תיקון טכני שאנחנו עושים ופשוט מתאימים הגדרות.

(ב) ההגדרה "דירקטור מקרב הציבור" – תימחק.

(2) בסעיף 9 - (א) בסעיף קטן (ד) - (1) במקום פסקה (1) יבוא: "(1) היא חברה הנמנית עם קבוצת מנהל הקרן או חברה המחזיקה ביותר מעשרה אחוזים מהון המניות המונפק של מנהל הקרן או של חברה השולטת בו, או היא חברה בשליטתה של חברה כאמור.

(1א) היא חברה הנשלטת בידי מנהל הקרן, או שמי מהנמנים בקבוצת מנהל הקרן מחזיק ביותר מעשרה אחוזים מהון המניות המונפק של החברה".

(2) במקום פסקאות (3) ו-(4) יבוא: "(3) המנהל הכלי, עובד או דירקטור של מי מהנמנים עם קבוצת החברה, הוא המנהל הכלי, דירקטור או עובד של מי מהנמנים עם קבוצת מנהל הקרן או מועסק על ידי אחד מהנמנים עם קבוצה זו.

(4) יש למי מהנמנים עם קבוצת החברה, קשר עסקי עם מנהל הקרן או קשר עסקי מהותי עם אדם השולט במנהל הקרן או עם תאגיד בשליטת אדם כאמור.

לעניין פסקה זו - "קשר עסקי" – קשר בין ספק ללקוח, קשר בין נותן שירות למקבל שירות, מתן הלוואות או קבלת הלוואות, השכרת נכסים, שותפות בעסקים, עסקאות משותפות, שותפות בנכסים או כל קשר מסחרי או כלכלי אחר, והכל בין במישרין ובין בעקיפין, בין דרך קבע ובין באופן חד פעמי, למעט קשר כאמור הנובע ממתן שירותים אלה: (1) נאמנות לקרנות או לתעודות התחייבות כהגדרתן בסעיף 35 לחוק ניירות ערך.

(2) שירותים בנקאיים מקובלים במהלך עסקיו הרגילים של בנק ובתנאי שוק, ובלבד שההכנסה מהם אינה עולה על חמישה אחוזים מהכנסות הבנק.

"קשר עסקי מהותי" – קשר עסקי, לרבות קשר עסקי הנובע ממתן שירותים בנקאיים מקובלים, אשר סך ההכנסות ממנו, יחד עם ההכנסות מכלל הקשרים העסקיים של קבוצת החברה עם קבוצת מנהל הקרן, עולה על חמישה אחוזים מסך הכנסות קבוצת החברה.

(5) הכנסות קבוצת החברה, שמקורן בקשר עסקי עם קבוצת מנהל הקרן, עולות על חמישה עשר אחוזים מסך הכנסות קבוצת החברה.

לעניין פסקה זו, "הכנסות" – סך ההכנסות לפי דוחות כספיים שנתיים אחרונים.

"קשר עסקי" – כהגדרתו בספקה (4), לרבות גשר עסקי הנובע ממתן שירותים כאמור בפסקאות (1) ו-(2) להגדרה האמורה.

(6) קיימות נסיבות אחרות שבהן עלול להיווצר ניגוד עניינים בין מי מהנמנים על קבוצת החברה לבין בעלי היחידות בקרן".

(ב) במקום סעיף קטן (ו) יבוא: "(ו) בסעיף זה - "קבוצת החברה" – החברה, אדם השולט בחברה ותאגיד בשליטת אדם כאמור.

"קבוצת מנהל הקרן" – מנהל הקרן, אדם השולט במנהל הקרן ותאגיד בשליטת אדם כאמור".

דניאל אילון: אמר חבר הכנסת אמנון כהן שיש שורה של נושאים שכולם עניינם שיפור הממשל התאגידי בבתי השקעות ובבתי השקעות משני סוגי פעילות מסוימים, מנהלי תיקים גדולים ומנהלי קרנות.

דניאל אילון: אם הייתי רוצה לרדת לרזולוציה קצת יותר גבוהה, אפשר לומר שיש כאן אולי שלושה ראשים מרכזיים: ראש אחד מהם, וזה עניינו של הסעיף הזה, הוא הבטחת אי התלות של הנאמן במנהל הקרן וזה כל עניינו של סעיף 9(ד).

דניאל אילון: סעיף 78(א) לחוק השקעות משותפות בנאמנות אומר שבמבנה של מנהל הקרן, הנאמן הוא מי שהתפקיד שלו הוא לפקח על הפעילות של חברת ניהול הקרנות.

דניאל אילון: אחד התנאים שיכולים לחולל את האפשרות שהוא יפקח כמו שצריך, זה שתהיה אי תלות בין השניים, בדומה למבחני אי תלות אחרים שאנחנו מכירים גם בגופים מפוקחים, גם ברואי חשבון שמפקחים על פעילות וכיוצא באלה.

דניאל אילון: איך יכולה לבוא אי התלות לידי ביטוי?

דניאל אילון: בשורה של מבחנים, חלקם מבחנים שקשורים באחזקות ובעלות, חלקם מבחנים שקשורים בהעסקה צולבת של נושאי משרה בכירים, חלקם בעסקים משותפים שעושים זה עם זה.

דניאל אילון: בזה עוסק סעיף 9 ואני אסביר את זה אולי פסקה-פסקה.

דניאל אילון: אם מסתכלים יחדיו על פסקאות (1) ו-(1א), הן מדברות על שיקולים של אחזקה.

דניאל אילון: נכון להיום זה לא חידוש מפני שנכון להיום אומרים שאסור, זה דבר שיעמיד חשש לאי תלות, שהנאמן יחזיק במנהל הקרן בשיעור של עשרה אחוזים.

דניאל אילון: מהצד השני יש חוסר סימטריה כי כתוב שאסור שמנהל הקרן יחזיק בנאמן בשיעור של שליטה, של חמישים אחוזים.

דניאל אילון: תיקון החוק בא לייצר סימטריה ולהגיד שאי התלות נפגמת גם כאשר בצד השני, מהכיוון של אחזקת מנהל הקרן, חולפים את שיעור העשרה אחוזים.

דניאל אילון: זה בעניין האחזקה.

דניאל אילון: זה פסקה (1) ו-(1א).

דניאל אילון: אני עוברת לפסקה (3).

דניאל אילון: פסקה (3) מדברת על תלות שנוצרת כתוצאה מקשרים של עיסוק.

דניאל אילון: גם היום נאמר שמנהל קרן, עובד או דירקטור לא יכול להיות בכהונה צולבת וכאן, לאור תיקונים שנעשים בנסחות, יש הבהרה.

דניאל אילון: כאן זה לא חידוש במהות.

דניאל אילון: פסקה (4) מדברת על קשרים עסקיים.

דניאל אילון: גם היום יש איסורים שנוגעים לקיומם של קשרים עסקיים וקשרים מקצועיים צולבים.

דניאל אילון: מה השינויים שאנחנו עושים כאן?

דניאל אילון: אנחנו קודם כל מבטלים את ההבחנה הקיימת היום בין קשר מקצועי לבין קשר עסקי, כי למעשה אחד הם.

דניאל אילון: דבר שני שאנחנו אומרים זה שחברה לא תשמש כנאמן אם היא מקיימת קשר עסקי עם מנהל הקרן, קשר עסקי באופן כללי, ואולם אם היא מקיימת קשרים עסקיים עם חברה אם או חברות אחיות אתו, אפשר להקל ולומר שצריך שהקשר העסקי יהיה קשר עסקי מהותי.

דניאל אילון: כאן נכנסת הגדרה של מהו קשר עסקי מהותי.

דניאל אילון: מבחן המהותיות, נקבע מבחן מספרי, מבחן כמותי של חמישה אחוזים מהכנסות הנאמן, לרבות ממתן שירותי בנקאות מקובלים.

דניאל אילון: נכנס כאן לרזולוציה, להגדרה מהו קשר עסקי, כאשר בעניינים מסוימים יש כאן הקלה ביחס למצב הקיים ובעניינים אחרים יש כאן החרגה ביחס למצב הקיים.

דניאל אילון: זה החלק של קשר עסקי.

דניאל אילון: פסקה (5) מדברת על מבחן ההכנסות ואומרת שמשקל קבוצת מנהל הקרן בתוך ההכנסות של קבוצת הנאמן, לא יעלה על 15 אחוזים.

דניאל אילון: בפסקה (6) נאמר לנו שיש גם איזשהו מבחן סל.

דניאל אילון: גם אם לא נכנסים לאחד מהמבחנים החד-משמעיים שמקימים חזקת תלות, עדיין צריך הנאמן לבחון – הנאמן ומנהל הקרן – אם אין בהתקשרות ביניהם איזה שהן נסיבות אחרות שמקימות חשש לניגוד עניינים בין קבוצת החברה לבין בעלי היחידות בקרן.

דניאל אילון: חבר הכנסת אמנון כהן מחליף את היושב ראש בניהול הישיבה

אמנון כהן: יש הערות לסעיפים הללו?

עודד אופק: אני רוצה להבין את הכפל הרגולטורי.

עודד אופק: זה מופיע בהצעת תיקון 15 לחוק השקעות משותפות בנאמנות שאמורה לעבור דיון בצורה מסודרת.

עודד אופק: למה בעצם להכניס עכשיו שתי הצעות שהן זהות לחלוטין למיטב הבנתי?

עודד אופק: אלא אם כן דניאל תתקן אותי.

דניאל אילון: הסבירה היועצת המשפטית שאלה לא שתי הצעות.

דניאל אילון: מה שקרה זה שבתיקון 15 אכן היו רכיבים שנגעו לשיפור הממשל התאגידי במנהלי קרנות.

דניאל אילון: בינתיים הגיש חבר הכנסת אמנון כהן הצעה שכל כולה שיפור הממשל התאגידי ובתי השקעות.

דניאל אילון: ומה הם בתי השקעות?

דניאל אילון: בתוך בתי השקעות יש מקטעי פעילות שאחד מהם הוא מנהלי קרנות.

דניאל אילון: יצא שיש כפילות בין הדברים.

דניאל אילון: לכן החליטה ועדת השרים לחקיקה למנוע את הכפילות ולומר שחבר הכנסת כהן ישב עם משרדי הממשלה וישבו ויעשו התאמה כדי שזה יהיה גם על דעת הממשלה.

דניאל אילון: משכך, נשלפות ההוראות הרלוונטיות מתיקון 15 והתיקונים ימוזגו זה עם זה.

כרגע לא ימוזגו, כי אנחנו בשלבים של קריאה ראשונה.

אנחנו נדון בזה לראשונה ובשלב הבא, אחרי שההצעה הזאת תעבור קריאה ראשונה.

דניאל אילון: לא יהיה כפל.

לא יהיה כפל.

דניאל אילון: זה הדיון המהותי.

זה יוצא מתוך תיקון 15 ויועבר לכאן.

עודד אופק: כלומר, הפרקים האלה בעצם יימחקו מתוך תיקון 15.

בדיוק.

עודד אופק: בנושא הזה אני רוצה לומר דבר אחד.

עודד אופק: אנחנו גם דיברנו עם הרשות וחבר הכנסת גפני הציע הצעה, ובצדק.

עודד אופק: אלה נושאים מהותיים.

עודד אופק: תיקון 15 הוא תיקון מאוד מהותי, ואני רק מבקש – וגם שוחחנו עם הרשות וראינו שהיא בסך הכול נכונה כתמיד לשבת ולדון בסעיפים השונים – שייערך אחר כך דיון עם נציגי השוק כדי להביא לכם איזשהו נוסח מוסכם או משהו שכבר יכלול את כל ההערות של החברים ולא עכשיו בקריאות להתחיל להאיר בפינצטה על כל אחד מהסעיפים.

את זה אתה אומר לגבי תיקון 15.

עודד אופק: גם לגבי הנושאים.

דניאל אילון: אם אפשר להעיר.

דניאל אילון: אנחנו באמת מוכנים ותמיד נאותים לשבת ולשוחח ואנחנו גם מבינים שחלק מהרכיבים כאן הם חידוש ביחס למה שנראה בתיקון 15 שעליו גם הערתם בזמנו.

דניאל אילון: יחד עם זאת, נראה שכדאי אולי למקד את נקודות המחלוקת.

דניאל אילון: לכן, אם יש דברים שעל פניהם נראים לכם עכשיו תקינים, אפשר לומר אותם.

דניאל אילון: אם יש דברים שנראה לכם שהם מעוררים קושי, כדאי לציין אותם ואז, כשנגיע בהמשך, זה לא יעכב את הליך החקיקה.

דניאל אילון: כל הרעיון שדנים כעת סעיף-סעיף, זה לחסוך את התמשכות ההליך בין קריאה ראשונה לקריאה שנייה ושלישית.

עודד אופק: חלק מההערות, אני מניח שהאיגודים ירצו להעביר בנפרד.

עודד אופק: אנחנו לפחות ננסה אחרי הדיון הזה וכמה שיותר מוקדם להעביר את ההערות.

אמנון כהן: בסדר.

אמנון כהן: אנחנו ממשיכים.

(3) בסעיף 11(ב), אחרי "בתום הכהונה" יבוא "ויפרט בהודעתו את הסיבות לסיום הכהונה".

דניאל אילון: כאן נוצרת הבהרה.

דניאל אילון: בדרך הדברים הרגילה, בסיום כהונה של נאמן, יש הימשכות לכהונה נוספת.

דניאל אילון: החריג שבדבר הזה שזה לא קורה ולכן אנחנו מבקשים שתהיה הודעה בסיום הכהונה על הנסיבות, לרבות אי חידוש הסכם התקשרות.

אמנון כהן: זאת אומרת, אם לא רוצים לחדש.

דניאל אילון: אם הוא לא רוצה לחדש או אם הוא רוצה להפסיק באמצע תקופת הכהונה.

אמנון כהן: לנמק.

אמנון כהן: בסדר.

(4) בסעיף 12, בסעיף קטן (ג), במקום הסיפא החל במלים "לבקש מבית המשפט" יבוא "להורות למנהל הקרן להעביר את הקרנות שבניהולו לניהול של מנהל קרן אחר, בתוך תקופה שתקבע".

זה אמור להיות נאמן במקום נאמן אחר.

דורית גילת: כן.

דורית גילת: זה בא לתקן תקלה מהתיקון של רפורמת בכר.

דורית גילת: בעצם היום ההוראה מפנה להוראה שלא קיימת.

דורית גילת: יכולה להיווצר הסיטואציה שאם נאמן מסוים סיים את כהונתו, אם הוא התפטר, אם הוא סיים את כהונתו ולא רצה לחדש אותה, ובמקרה כזה מנהל הקרן צריך למצוא לו נאמן חדש להתקשר אתו.

דורית גילת: בינתיים הנאמן הקודם, אפילו אם התפטרותו אושרה בידי בית משפט, צריך להמשיך לכהן כנאמן כדי שלא יהיה חלל.

דורית גילת: החוק אומר שאם חלפו תשעים ימים ומנהל הקרן לא מצא נאמן שמוכן להתקשר אתו, אז הכוונה הייתה לשלוח להוראה שפעם אמרה שהרשות רשאית לפנות לבית המשפט ולבקש להורות למנהל הקרן להעביר את הקרנות שלו לניהול בידי מנהל אחר כי הוא לא מוצא נאמן שישמש לו נאמן.

דורית גילת: כאן יש תקלה כי זה מפנה לסעיף שלא קיים ובינתיים רוח ותיקון 15 היא לחסוך את הצורך בפנייה לבית משפט אלא שהרשות תוכל להורות למנהל הקרן להעביר את הקרנות למנהל אחר.

דורית גילת: זאת החלטה שכמובן יש עליה ערעור לבית המשפט אבל שההליך לא יצטרך להיות באופן ראשוני לפני בית משפט.

אמנון כהן: זאת אומרת, יכול להיות שאותו גוף שלא מצא נאמן, הוא כביכול פשט רגל.

אמנון כהן: הוא מעביר את זה למישהו אחר.

דורית גילת: למשל, או שאף נאמן לא רוצה להתקשר אתו ולא חשובה הסיבה.

אמנון כהן: לא חשוב מאיזו סיבה.

דורית גילת: לא.

דורית גילת: לא יכול להתקיים מצב שלא יהיה נאמן מצד אחד, וגם לא יכול להתקיים מצב שנאמן שלא מעוניין לכהן כנאמן, ימשיך בלי הגבלת זמן לכהן כנאמן.

דורית גילת: גם זה מצב מאוד לא רצוי.

אמנון כהן: אתם יכולים לחיות עם זה?

עודד אופק: לא.

עודד אופק: אנחנו חושבים שהליך של פירוק מנכסים חייב פיקוח של בית המשפט.

עודד אופק: אנחנו כמובן מעריכים את עמדתה של רשות ניירות ערך כפי שתובהר בפני בית המשפט, אבל בית המשפט הוא זה שצריך להכריע לאן יעבירו את הנכסים של אותו מנהל קרן בפירוק.

דורית גילת: לא מדובר על מנהל קרן בפירוק.

עודד אופק: אני יודע.

עודד אופק: לא בפירוק אבל שלא מצא נאמן לנכסיו.

עודד אופק: להשאיר את שיקול הדעת בידי הרשות בלבד לאיזה ממנהלי הקרנות בשוק להעביר, זה נראה לי משהו שמחייב פיקוח של בית המשפט.

אמנון כהן: גם אני חושב כך.

דורית גילת: אנחנו לא מתכוונים שהרשות תורה למי להעביר את הנכסים.

דורית גילת: ההוראה לא אומרת שהרשות תקבע לאן להעביר את הנכסים.

אמנון כהן: ברור שלא, אבל עצם התהליך.

אמנון כהן: זה שאין לו נאמן, זה מאלץ אותו ובעל כורחו הוא צריך למצוא, אם הוא רוצה לחיות.

שמשון אלבק: אם נלך לבתי משפט, זה פשוט ייקח יותר זמן והכסף של המשקיעים יהיה מנוהל בקרן נאמנות שאין לה נאמן.

שמשון אלבק: אנחנו משאירים את שיקול הדעת בידי אותו מנהל קרן שימכור את הקרנות.

שמשון אלבק: למה צריך ללכת לבית משפט על דבר שהוא נשאר בשיקול דעת של אותו אדם?

שמשון אלבק: הוא רק לא יכול להישאר בלי נאמן.

שמשון אלבק: זה כל הרעיון.

שמשון אלבק: הבעיה היא הנאמן ולא כל הדבר שמסביב.

שמשון אלבק: לכן משאירים את זה בידיו, שיעשה את זה וגמרנו את העניין.

שמשון אלבק: לשם מה צריך בית משפט?

עודד אופק: הניסיון מלמד שברגע שמנהל קרן לא ימצא נאמן, סביר להניח שהוא גם לא ימצא קונה כי הקונה לא ירצה לקנות את הנכסים.

שמשון אלבק: שילך לפירוק.

עודד אופק: אלא אם כן בית המשפט באמת יאשר וייתן את האסמכתא שלו להעברת הנכסים מבחינת האחריות.

שמשון אלבק: אחריות על מה?

עודד אופק: לא ירצו לקנות את הנכסים האלה.

שמשון אלבק: אז לא.

שמשון אלבק: אז הוא יצטרך ללכת לפירוק ואז בין כה וכה הוא יגיע לבית המשפט.

שמשון אלבק: זה לא הגיוני שדבר ראשון ילכו לבית משפט, כי מה בית משפט יעשה?

עודד אופק: היום יש מחלקה כלכלית שתוך חודש יכולה לתת החלטה.

שמשון אלבק: החלטה על מה?

עודד אופק: החלטה לצורך העניין.

שמשון אלבק: החלטה שמשחררת מאחריות?

עודד אופק: לאיזה מנהל קרן להעביר.

שמשון אלבק: החלטה שמשחררת מאחריות?

דניאל אילון: מה שעומד כאן על הפרק זה לא זהות מנהל הקרן הנעבר.

דניאל אילון: זה נשאר בידיו של מנהל הקרן.

דניאל אילון: כל השאלה היא מה יוצר את הזרז שמחייב את מנהל הקרן למצוא מישהו אחר להעביר את הנכסים אליו.

דניאל אילון: האם תקופת ההשהיה של הדיונים בכנסת צריך להפיל לרבצו של מנהל הקרן או לבעלי היחידות שלו.

דניאל אילון: אומרים: לא, אם אתה כבר הגעת למקום הזה, דאג להעביר את זה למישהו אחר.

עודד אופק: צריך לשנות את הנוסח כך שזה יותאם כי כרגע הנוסח נראה כאילו יש לו את הסמכות להורות למי להעביר את הקרנות.

דניאל אילון: בוא נשאיר את זה לנסחות.

דניאל אילון: זאת לא הייתה הכוונה.

שמשון אלבק: אין עניין לרשות ניירות ערך להורות למי להעביר.

עודד אופק: אין לנו התנגדות לעניין הזה.

להורות למנהל קרן אחר שיבחר?

עודד אופק: אין לנו התנגדות לעמדה שהוצגה כאן.

שיהיה ברור שלא יכתיבו לאיזה מנהל קרן זה יועבר.

בסדר.

(5) בסעיף 13(ג1), בסופו יבוא "וכן הוראות להבטחת ניהול סיכונים יעיל".

דניאל אילון: זאת הסמכת השר לקבוע תקנות גם בעניין של הוראות להבטחת ניהול סיכונים יעיל, מעבר לבקרת נאותות הדיווח שכבר הייתה קיימת קודם לכן.

(6) בסעיף 16 - (א) בסעיף קטן (א), במקום "דירקטורים מקרב הציבור" יבוא "דירקטורים חיצוניים" והמלים "תשנ"ט-1999" – יימחקו.

(ב) בסעיף קטן (א1),המלים "תשנ"ט-1999" – יימחקו.

(ג) בסעיף קטן (ב), אחרי "חברת חיתום", יבוא "והכל למעט חברה השולטת במנהל הקרן וחברה בשליטת חברה כאמור".

(ד) במקום סעיף קטן (ד) יבוא - "(ד) במינוי דירקטוריון מנהל קרן יקבע הרכב הדירקטוריון באופן שיאפשר לדירקטוריון למלא את תפקידיו".

דורית גילת: לגבי (ג).

דורית גילת: יש היום מגבלה על כהונה צולבת במספר ועדות השקעות או במספר דירקטוריונים.

דורית גילת: אסור לחבר דירקטוריון לכהן בעוד שני דירקטוריונים נוספים של חברות שעוסקות בתחום שוק ההון, אם זאת חברת ניהול השקעות, ניהול תיקים, ייעוץ השקעות, חיתום וכולי.

דורית גילת: אנחנו רוצים לצמצם קצת את ההגבלה הזאת כך שהוא כן יוכל לכהן בחברות נוספות ללא הגבלה אם זה בתוך הקבוצה, וזה כדי שלא יהיה קושי למצוא וזה טבעי להם לכהן בתוך הקבוצה בכמה חברות.

דורית גילת: לגבי (ד).

דורית גילת: זאת הוראה מאוד מהותית, הוראה שמדברת על הרכב הדירקטוריון שצריך להיות כזה שלא פוגע בפונקציות שהדירקטוריון צריך למלא.

דורית גילת: אם הפונקציה שלו היא לפקח על המנכ"ל, לא ראוי שישב בו מי שכפוף למנכ"ל למשל.

אמנון כהן: הערות.

עודד אופק: לסעיף (ד).

עודד אופק: סעיף (ד) באופן שיאפשר לדירקטוריון למלא את תפקידיו, זה נוסח כללי מדיי ולא ברור מה יוצא ממנו ומה האחריות שחלה על מנהל הקרן.

אמנון כהן: מה אתה מציע?

עודד אופק: אני מציע לא לקבל את זה.

עודד אופק: דרך אגב, אין ספק שהדירקטוריון נדרש למלא את החובות החלות עליו אבל כשזה מנוסח כך, אני לא יודע איך אפשר במבחן אובייקטיבי להכריע האם הוא היה צריך לדעת או לא לדעת שהוא מינה דירקטוריון שיכול למלא את תפקידיו.

עודד אופק: יש הרבה התייחסויות של הרשות מבחינת מה זה דירקטוריון שיכול למלא את תפקידיו, מבחינת מי היושב ראש, מי המנכ"ל.

אמנון כהן: אפשר לחדד את זה?

דניאל אילון: אני חושבת שאפשר לחדד את זה בדיון, ברוח של מה שקבוע בתוספת לחוק החברות שלשם כיוונו.

דניאל אילון: תיקון 16 לחוק החברות.

אמנון כהן: בסדר.

אמנון כהן: יחדדו את זה.

(7) אחרי סעיף 16 יבוא: "16א.

יושב ראש הדירקטוריון מבלי לגרוע מהוראות סעיף 16(ה) – (1) דירקטוריון של מנהל קרן יבחר אחד מחבריו לכהן כיושב ראש הדירקטוריון.

(2) המנהל הכללי של מנהל הקרן או מי שכפוף למנהל הכללי, במישרין או בעקיפין, או קרובו של המנהל הכללי לא יכהנו כיושב ראש הדירקטוריון.

(3) לא יוקנו ליושב ראש הדירקטוריון או לקרובו סמכויות המנהל הכללי או סמכויות הנתונות למי שכפוף למנהל הכללי, במישרין או בעקיפין.

יושב ראש הדירקטוריון לא יכהן כבעל תפקיד אחר במנהל הקרן.

(6) בסעיף זה "קרוב" – כהגדרתו בחוק החברות.

זה סעיף חדש שנוסף לגבי היושב ראש.

דורית גילת: יש היום בחוק את ההוראה המצומצמת שיושב ראש דירקטוריון לא יכול לשמש כמנכ"ל ומנכ"ל לא יכול לשמש יושב ראש.

דורית גילת: אנחנו מרחיבים את זה ברוח ההוראה הקודמת.

דורית גילת: קודם כל, מטילים חובה למנות יושב ראש דירקטוריון כשכיום אין, וחוץ מזה, מרחיבים את זה שגם קרובו של המנכ"ל לא יכול לשמש כיושב ראש דירקטוריון.

דורית גילת: הכול כדי שהסעיף הזה יקבל תוכן אמיתי.

אמנון כהן: יש הערות?

אמנון כהן: ממשיכים.

בסעיף 17(ב)(1) ו-(ד), במקום "דירקטור מקרב הציבור" יבוא "דירקטור חיצוני".

בסעיף 18 - (א) במקום פסקה (5) יבוא: "(5) לאשר את מערך הבקרה הפנימית ואת תכנית האכיפה הפנימית".

(ב) אחרי פסקה (5) יבוא: "(5א) למנות מבקר פנימי בהתאם להצעת ועדת הביקורת כאמור בסעיף 20א(א) וכן לאשר את תכנית עבודתו בהתאם להמלצת ועדת הביקורת ולדון בממצאיו ובדרכים לתיקון הליקויים שהעלה.

(5ב) לדון בעמידת מנהל הקרן בתנאי האישור לפעול כמנהל קרן כקבוע בסעיף 13".

(ג) בפסקה (6), במקום "בעל עניין במנהל הקרן" יבוא "מי שמועסק בידי מנהל הקרן, בעל עניין במי מהם".

(ד) בפסקה (8), אחרי פסקת משנה (ג) יבוא - "(ד) ניהול הסיכונים של הקרן בהתאם למדיניות שנקבעה".

(ה) אחרי פסקה (8) יבוא: "(9) לקבוע נוהל להתקשרות עם חברה סוחרת כאמור בסעיף 69(א) וכן לדון בהתקשרות עמה בדרך של מכרז, כאמור בסעיף 69(ב), או בלא מכרז – כאמור בסעיף 69(ד)".

אמנון כהן: לגבי סעיף (ב)(5א), עד היום לא היה מבקר פנים?

דורית גילת: כן, היה.

דורית גילת: מה שנוסף כאן זאת לא התוספת של מבקר פנים אלא נוספה ועדת ביקורת

אמנון כהן: זה מה שביקשתי.

דורית גילת: הוספנו את ועדת הביקורת שגם היא צריכה לאשר.

דניאל אילון: כל הסעיף עוסק בתפקידיו של הדירקטוריון וזה מבהיר ומרחיב את האחריות של הדירקטוריון בכל הנושאים שזה עתה הוקראו.

אמנון כהן: יש למישהו הערות על הסעיפים האלה?

עודד אופק: רק לסעיף (ה).

עודד אופק: תיקון 14 לחוק השקעות משותפות בנאמנות מותנה באישור של תקנות מכוחו.

עודד אופק: המטרה של זה היא בעצם לרבע את המעגל של תיקון 14, להבנתי.

עודד אופק: תיקון 14 עדיין לא נכנס לתוקף וגם הוא צריך להידון בוועדת הכספים.

עודד אופק: לקבוע הוראת מעבר שזה לא ייכנס לתוקף אלא אם כן נכנס תיקון 14 לתוקף.

דניאל אילון: זה רק קביעת הנוהל.

דניאל אילון: זה אומר שבין תפקידיו של הדירקטוריון, לקבוע את הנוהל, אבל מה הם הכללים לעריכת מכרז, הם באמת עומדים לאישורה של ועדת כספים.

דניאל אילון: אנחנו נדבר על זה בהמשך, אבל נראה לי שלא צריך.

דניאל אילון: אם נמצא שכן, נתקן.

(10) בסעיף 19 - (א) בסעיף קטן (א), במקום "עד (5)" יבוא "עד (5ב)" ובמקום "דירקטור מקרב הציבור" יבוא "דירקטור חיצוני".

זה לגבי סמכויות שמותר לדירקטוריון לאצול לוועדה.

דורית גילת: קודם כל, זה תיקון לשוני.

דורית גילת: מוסיפים את התפקידים הנוספים שנוספו ב-18, מוסיפים כתפקידים שאי אפשר לאצול אותם לוועדה.

(ב) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) דירקטוריון של מנהל קרן יקבע את הרכב ועדת הדירקטוריון באופן שיאפשר לוועדת הדירקטוריון למלא את הייעוד שלשמה הוקמה".

(ג) בסעיף קטן (ב), במקום "ו-(7א), יבוא "(7א) ו-(9) לוועדת הביקורת או".

דניאל אילון: זאת למעשה אותה הערה.

דניאל אילון: אני מניחה שמה שנדבר על ההוא, נדבר על זה.

דניאל אילון: הכוונה ברורה.

דניאל אילון: אני חושבת שהיא ברורה אבל צריך לחשוב איך לומר את זה בצורה מניחה את הדעת.

(11) אחרי סעיף 20 יבוא - "20א ועדת ביקורת (א) דירקטוריון של מנהל קרן ימנה מבין חבריו ועדת ביקורת (להלן – ועדת הביקורת).

(ב) תפקידיה של ועדת הביקורת יהיו: (1) להציע לדירקטוריון מועמד לתפקיד מבקר פנימי, לדון בתכנית העבודה שהוצעה על ידי המבקר הפנימי ולהגיש לדירקטוריון המלצותיה לגבי התכנית.

(2) לעמוד על ליקויים בפעילות מנהל הקרן, באמצעות המבקר הפנימי וגורמי בקרה ופיקוח אחרים, ולהציע לדירקטוריון דרכים לתיקונם.

(3) לבחון את מערך הביקורת הפנימית של מנהל הקרן ואת תפקודו של המבקר הפנימי וכן אם עומדים לרשותו המשאבים והכלים הנחוצים לו לצורך מילוי תפקידו.

(4) להחליט אם לאשר את פעולות מנהל הקרן אשר שר האוצר קבע לגביהן בתקנות כי יהיו טעונות אישור הוועדה.

(5) לדון בהתקשרות עם חברה סוחרת בדרך של מכרז, כאמור בסעיף 69(ב), או בלא מכרז – כאמור בסעיף 69(ד).

(ג) מספר חבריה של ועדת הביקורת לא יפחת משלושה, כל הדירקטורים החיצוניים יהיו חברים בוועדת הביקורת ויהוו בה רוב.

יושב ראש הוועדה יהיה דירקטור חיצוני.

(ד) יושב ראש דירקטוריון מנהל הקרן, וכל דירקטור שמועסק על ידי מנהל הקרן, או מספק לו שירותים דרך קבע, בעל השליטה במנהל הקרן או קרובו, לא יהיו חברים בוועדת הביקורת.

לעניין זה, "קרוב" – כהגדרתו בחוק החברות.

(ה) המבקר הפנימי יקבל הודעות על קיום ישיבות ועדת הביקורת ויהיה רשאי להשתתף בהן.

(ו) המבקר הפנימי רשאי לבקש מיושב ראש ועדת הביקורת לכנס את הוועדה לדיון בנושא שפירט בדרישתו, והוא יכנסה בתוך זמן סביר ממועד הבקשה, אם ראה טעם לכך.

(ז) לפחות אחת לשנה תקיים ועדת הביקורת ישיבה עם המבקר הפנימי לבדו.

(ח) ישיבות ועדת הביקורת יתקיימו לפחות אחת לשלושה חודשים.

(ט) מניין חוקי בישיבת ועדת הביקורת הוא שלושה חברים לפחות ובהם דירקטור חיצוני.

(י) בישיבות ועדת הביקורת ייערך פרוטוקול שבו יירשמו שמות הנוכחים, עיקרי הדיון וההחלטות שנתקבלו.

הפרוטוקול יעמוד לעיוני של כל דירקטור של מנהל הקרן".

דניאל אילון: הסעיף הזה בעצם קובע לראשונה את החובה למנות ועדת ביקורת ומחיל למעשה את מרבית ההוראות החלות ביחס לפעילותן של ועדות ביקורת בהתאם לחוק החברות גם כאן, מה התפקידים, הצעת מועמד למבקר פנימי, תוכנית העבודה וכיוצא באלה, ההרכב, שכל הדח"צים יהיו חברים בה ושהם יהיו רוב הוועדה, שסך כל מספר החברים לא יפחת משלושה, תדירות ניהול הישיבות ותפקידים ייחודיים למנהל הקרן שהם לא רלוונטיים לתאגידים מדווחים בדרך כלל.

אמנון כהן: זה דומה לחברות ציבוריות?

דניאל אילון: זה מאוד דומה למעט מה שאני אומרת עכשיו, שזה ייחודי למנהל הקרן.

דניאל אילון: למשל, לדון בהתקשרויות למתן שירותי ברוקראז' לפי תיקון 14 או להחליט אם לאשר פעולות של מנהל קרן שטעונות אישור, אם שר האוצר יקבע שהן פעולות כאלה.

דניאל אילון: הדברים שהם ייחודיים לתחום.

אמנון כהן: הערות.

עודד אופק: ועדת ביקורת, ידוע כבר הרבה זמן מכוח תיקון 15, אלא שיש דבר אחד שהיינו רוצים לראות וזה כמובן את התקנות כי יש תקנות לגבי דברים ספציפיים שיאושרו על ידי ועדת הביקורת ואת זה אנחנו לא יודעים.

עודד אופק: לדוגמה, הצעת חוק ממשל תאגידי הוא אחד מהנושאים, עסקאות עם בעלי שליטה וכולי.

דניאל אילון: ההערה של עודד היא נכונה.

דניאל אילון: למעשה לקחנו את חוק החברות לרבות תיקון 16 שנכנס לאחרונה, אבל ראינו לנגד עינינו גם את תיקון 17 לחוק החברות שנמצא בדרך והוא מטפל בחברות אג"ח.

דניאל אילון: חברות אג"ח הן יותר קרובות בעולמן מחברות ציבוריות מפני שהן גם חברות פרטיות על פי חוק החברות ובכל זאת הוחלו עליהן הוראות ממשל תאגידי קצת מותאמות.

(12) בסעיף 30, במקום "דירקטורים מקרב הציבור" יבוא "דירקטורים חיצוניים".

(13) בסעיף 47, סעיף קטן (ב) – בטל.

דורית גילת: זה משהו לשוני.

דורית גילת: זה כולל תיבה שכבר לא רלוונטית.

(14) בסוף סעיף 74, יבוא "ומנהל קרן לא יעדיף את טובת בעלי היחידות בקרן אחת שבניהולו על פני טובת בעלי היחידות בקרן אחרת שבניהולו".

דניאל אילון: זאת הבהרה שאיסור העדפה הוא חלק מחובת האמונים של מנהל הקרן לבעלי היחידות.

(15) בסעיף 77, בכל מקום, במקום "דירקטורים מקרב הציבור" יבוא "דירקטורים חיצוניים" והמלים "תשנ"ט-1999" – יימחקו.

(16) בסעיף 78 - (א) בסעיף קטן (א) - (1) ברישה, במקום "על קיום הוראות לפי חוק זה, על הוראות הסכם הקרן ועל ההתחייבויות" יבוא "על קיום הוראות לפי חוק זה, על קיום הוראות הסכם הקרן ועל קיום ההתחייבויות" ובמקום "בסעיף 75" יבוא "בסעיפים 74 ו-75".

דניאל אילון: זה מבהיר את חובות הפיקוח שמוטלות על הנאמן לקרן.

דניאל אילון: היום הדיווח רבעוני, החידוש הוא שיש לנו הצהרת נאותות, פירוט ליקויים שהוא הורה לתקן וכיוצא באלה.

דניאל אילון: בעצם זה מעביר אותו ממצב פסיבי יחסית למצב אקטיבי בפעילות הפיקוחית שלו.

עודד אופק: הערה לסעיף (14) שמתקן את סעיף 74.

עודד אופק: הרעיון שעומד בבסיס הסעיף הוא כמובן מבורך והוא מקובל.

עודד אופק: הבעיה היא שהיישום של הסעיף הזה הוא מאוד בעייתי.

עודד אופק: אני מנסה לתת דוגמה – אם בקרן אחת מעלים דמי ניהול על פני קרן אחרת או מורידים או שמבצעים איזושהי פעולה בקרן אחת על פני אחרת, מתי זה ייחשב העדפה של הקרן ומתי זה לא ייחשב העדפה של הקרן?

עודד אופק: זה משאיר את זה יותר מדיי פתוח ולא ברור.

דורית גילת: לא מדובר על אפליה.

דורית גילת: מדובר על העדפת טובת בעלי היחידות בקרן אחת על פני השנייה.

דורית גילת: זה מדבר על סיטואציה בה טובתם של בעלי היחידות בקרן אחת הוא בא במובן מסוים על חשבון.

דורית גילת: יש כאן איזו עוגה שמחלקים.

דורית גילת: אם סתם בקרן אחת נעשה מבצע של הורדת דמי ניהול ובקרן אחת לא, זאת בוודאי לא העדפה של טובתם של אלה על פני טובתם של אלה.

דורית גילת: אנחנו לא יכולים להיכנס לדוגמאות כאלה בלשון ההוראה.

דורית גילת: אנחנו יכולים להרחיב קצת את דברי ההסבר.

דניאל אילון: יותר מזה.

דניאל אילון: עודד, אם תסתכל היום על סעיף (18) ועל סעיף 74 לחוק, הרי גם היום יש דרישה מהדירקטוריון לקבוע נהלים באותו עניין ובכל מקרה גם היום יש סעיף שאומר לך שיש לך חובה לפעול לטובת בעלי היחידות ורק לטובתם.

דניאל אילון: לכן, אם אתה לוקח את הנקבעת של שתי ההוראות האלה, שגם בהן יש מידה לא מועטה של עמימות, עשינו להם במידה רבה המחשה של מה אנחנו רוצים.

דניאל אילון: לרדת למטה מזה שלא בדרך הוראות, הבהרות וכיוצא בזה, קצת קשה לי לראות איך זה נעשה.

דניאל אילון: זה גם קיים בחוק הייעוץ.

עודד אופק: לכן אמרתי שהרעיון עצמו הוא ברור.

עודד אופק: כלומר, מבחינת מנהלי הקרנות, אין ספק.

דניאל אילון: הלשון הזאת מוכרת מחוק הייעוץ.

עודד אופק: אין ספק שזאת חובה שחלה עליהם במובן המהותי.

עודד אופק: אני חושב שהכנסת הסעיף הזה בלשון שלו, דווקא בגלל הסעיף שאומר שמנהלי הקרנות חייבים לשמור על טובת בעלי היחידות וכולי, זה כבר ממצה את החובות שחלות עליהם וזה מייתר את הצורך בשימוש בסעיף הזה דווקא שעלול מתוך רצון טוב לקחת למקומות לא טובים.

דניאל אילון: אנחנו לא חושבים כך.

שמשון אלבק: אתה אומר דבר והיפוכו.

שמשון אלבק: אתה אומר שמצד אחד זה עמום ומצד שני אתה אומר בוא נעשה את זה עוד יותר עמום.

עודד אופק: לא.

עודד אופק: אני אומר לא להכניס את זה בכלל, כי אם מכניסים את זה, כל פעולה של מנהל הקרן עשויה להיחשב כהעדפה של קרן אחת על פני אחרת.

שמשון אלבק: לא, זאת לא כל פעולה.

שמשון אלבק: פעולה שהיא העדפה של קרן אחת על פני אחרת, אני בטוח שמנהלי הקרנות יודעים טוב מאוד ואנחנו לא יכולים לפרט כי תמיד תהיה פעולה נוספת שהיא העדפה שלא נכנסה לתוך הפירוט הזה ולכן אנחנו משאירים את זה ברמה הזאת.

שמשון אלבק: אני לא חושב שעד היום בסעיף הזה, בסעיף 74, עשו שימוש לא ראוי ולכן אני מניח שגם בעתיד זה יהיה השימוש שיעשו בו.

עודד אופק: אלה דווקא שאלות שעלו מצד מנהלי קרנות.

שמשון אלבק: שמנהלי הקרנות יבדקו את עצמם.

אמנון כהן: ממשיכים הלאה.

(2) בפסקה (2), במקום "מערכת בקרה פנימית" יבוא "מערך בקרה פנימית".

(ב) בסעיף קטן (ה) - (1) במקום פסקה (1) יבוא: "(1) הנאמן יגיש לרשות ולבורסה, סמוך לאחר תום כל רבעון, דוח שבו: (א) יודיע האם די במערכת האמצעים לפי סעיף קטן (א)(3) כדי להבטיח את האמור בו.

(ב) יודיע כי בבדיקות שערך אצל מנהל הקרן ברבעון שחלף לא מצא חריגה מהוראות חוק זה ומההתחייבויות על פי התשקיף, יודיע כי מצא חריגות והאם הן תוקנו או יודיע כי נתן הוראות למנהל הקרן לתיקון ליקויים שמצא.

נתן הנאמן הוראות כאמור, יפרטן בדוח.

(ג) יפרט את הנושאים שנבדקו על ידו אצל מנהל הקרן ברבעון שחלף.

לעניין זה "רבעון" – תקופה של שלושה חודשים המתחילה ב-1 בינואר, ב-1 באפריל, ב-1 ביולי וב-1 באוקטובר של כל שנה".

(2) בפסקה (2) המלים "לא יאוחר מהמועד שקבע" – יימחקו.

(3) אחרי פסקה (2) יבוא: "(3) שר האוצר רשאי לקבוע פרטים נוספים שייכללו בדוח כאמור בפסקה (1)".

(ג) בסעיף קטן (ו) בפסקה (2) המלים "לא יאוחר מהמועד שקבע" – יימחקו.

חבר הכנסת ציון פיניאן שב לנהל את הישיבה

דורית גילת: בגדול, כמו שדניאל אמרה, התחום הזה בא להסביר יותר את מה מצופה מהנאמן בדוח הרבעוני שהוא צריך כבר היום להגיש.

דורית גילת: במשך שנים ארוכות היו מגישים דוחות סטנדרטיים בני שורה אחת.

דורית גילת: נכון שבשנים האחרונות המצב השתפר, אבל אנחנו רוצים בכל זאת שהנאמן יפרט יותר ויתייחס יותר למה שהוא כן מצא אצל מנהל הקרן והדוח יהיה יותר בעל משמעות.

דורית גילת: זה לגבי פסקה (1).

דורית גילת: פסקה (2) באה דווקא לאפשר לנאמן לתת קצת גרייס למנהל הקרן בתגובות שהוא יכול לקבל ממנהל הקרן לפני שהוא שולח את הדוח שלו לרשות.

ציון פיניאן: יש הערות?

ציון פיניאן: אין.

(17) בסעיף 99(א), הסיפה החל במלים "מינוי רואה החשבון יובא לאישור" – תימחק.

דורית גילת: עוד דבר שרצינו לעשות כאן.

דורית גילת: היום ההוראה שמחייבת את הנאמן להגיש דוח היא לא קוצבת לו זמן.

דורית גילת: היא אומרת זמן סביר.

דורית גילת: אנחנו רוצים כן לקצוב את הזמן והזמן שנראה לנו נאות הוא תוך שלושה חודשים מתום הרבעון.

עודד אופק: אני מבקש כן לדון בנוסח של הסעיף, מבחינת הדברים שניתנים בגילוי לגבי מנהל הקרן, מה נחשב כחריגה ומה לא נחשב כחריגה.

עודד אופק: גם כאן עשויה להיות פרשנות.

עודד אופק: הנוסח כרגע הוא רחב מאוד והוא מדבר על כל חריגה שנמצאה מהוראות חוק זה ואם יש עניין פרשני, האם זה לכאן או לכאן.

דורית גילת: לא.

דורית גילת: ההוראה אומרת שהוא צריך לפרט חריגות שהוא נתן הוראות לתיקונן.

דורית גילת: הקונטקסט של כל ההוראה הזאת, הנאמן לא עושה רשימת ליקויים שהוא מצא, זאת אומרת, כל חריגה ממדיניות ההשקעות הוא צריך לדווח לנו.

דורית גילת: זאת לא המסגרת של הסעיף.

דורית גילת: המסגרת של הסעיף היא ניתנת בפתיח.

דורית גילת: הנאמן צריך לתת דוח לגבי השאלה האם מערכת האמצעים העומדת לרשות מנהל הקרן מספיקה כדי להבטיח שהקרן תנוהל לפי הוראות החוק, התשקיף, הסכם הקרן וכולי.

דורית גילת: זאת אומרת, גם ההוראות שנותן הנאמן לתיקון ליקויים הן הוראות מערכתיות.

דורית גילת: זה הקונטקסט.

דורית גילת: הוא לא צריך לפרט לנו בדוח שמנהל הקרן, הייתה לו חריגה של יומיים ממדיניות ההשקעות.

דורית גילת: הוא צריך לבדוק למה קורה אצל מנהל הקרן שאולי מערכת ההתרעה שלו לא מתריעה לו על חריגה של יומיים.

עודד אופק: אבל כתוב שיודיע כי מצא חריגות והאם הן טופלו.

דורית גילת: תקרא את הכול.

דורית גילת: יודיע כי בבדיקות שערך למנהל הקרן לא מצא חריגה מהוראות חוק זה או יודיע כי מצא חריגות והאם הן תוקנו.

דורית גילת: זה עוד לא אומר תפרט את כל החריגות.

דורית גילת: או יודיע כי נתן הוראות למנהל הקרן לתיקון ליקויים שמצא.

דורית גילת: נתן הנאמן הוראות כאמור לתיקון הליקויים שמצא, יפרטן בדוח.

עודד אופק: הבעיה היא שעצם זה שנותנים הערה שנמצאו ליקויים – דרך אגב, אם לא מפרטים אותה, מצד אחד אנחנו לא רוצים שיפרטו אבל מצד שני לבוא ולומר שנמצאו ליקויים, זה כבר כתם שדבק במנהל הקרן לצורך העניין בדיווח ואנחנו מכירים את זה כי הדיווחים האלה גם נערך בהם פרסום, שימוש בפרסומים חיצוניים אחר כך על ידי הגופים הכלכליים.

אתה מציע למחוק את המשפט הזה?

עודד אופק: אני מבקש להציע נוסח חלופי.

בדיון לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

ציון פיניאן: בסדר.

את (17) הקראתי.

יש לכם משהו להעיר על זה?

ביטול מינוי רואה חשבון לאסיפה הכללית, לאור הביטול הכללי שעשינו.

ציון פיניאן: הלאה.

(18) בסעיף 99א - (א) בסעיף קטן (א), במקום "סעיף 18(א)" יבוא "סעיף 18(5א)", אחרי "סעיפים 3(א)" יבוא "4(ב)".

(ב) בסעיף קטן (ג), במקום "ויושב ראש הדירקטוריון יעביר את הדוח" יבוא "לוועדת הביקורת" ואחרי "מנהל הקרן" יבוא "למנהל הכללי".

יש כאן התאמות והרחבה לגבי העברת הדוח.

(19) בסעיף 100, בסעיפים קטנים (א) ו-(ג), במקום "בהחלטה מיוחדת של בעלי היחידות" יבוא "בידי הנאמן".

דורית גילת: זה קשור בזה שבוטל הצורך באישור אסיפה כללית ולכן נדרש אישור הנאמן למיזוג.

(20) סעיף 101(א) – בטל.

לגבי הפיכת קרן פתוחה לקרן סגורה.

דורית גילת: כן.

(21) בתוספת הראשונה - (א) בסוף חלק א' יבוא: "(15) כיהן כדירקטור או כחבר ועדת השקעות ביותר משתי חברות ניהול השקעות נוספות בעת אחת, בניגוד להוראות סעיפים 16(ג) ו-20(ב2), או כיהן כחבר ועדת ביקורת בניגוד להגבלות הקבועות בסעיף 20א(ד).

(16) לא ערך פרוטוקול בישיבת דירקטוריון כנדרש בסעיף 17(ג), בישיבת ועדת דירקטוריון כנדרש בסעיף 19(ד) או בישיבת ועדת ביקורת כנדרש לפי סעיף 20א(ח).

(17) הפר הוראות סעיפים 16א(ב) או (ג) בדבר ניהול ישיבות הדירקטוריון".

(ב) בחלק ב' - (1) בפרט (4), במקום "סעיף 16(ד)" יבוא "סעיפים 16א(ד) או (ה)" ובסופו יבוא "כהונת יושב ראש הדירקטוריון והקניית סמכויות המנהל הכללי".

(2) בפרט (6) אחרי "(5), יבוא "5א)".

(3) בסופו יבוא: "(29) הפר הוראות סעיפים 16(ד), 16(ה) או 19(א1) בדבר מינוי דירקטורים, הרכב דירקטוריון והרכב ועדות דירקטוריון.

(30) הפר הוראות לפי סעיפים 20א(ג) או (ד), בדבר הרכב ועדת ביקורת שמינה והגבלות על כהונה בה.

(31) הפר הוראות סעיף 20א(ז) בעניין קיום ישיבות ועדת ביקורת.

(32) הפר הוראות סעיף 20א(ב)(1) או (2) בכך שוועדת הביקורת שמינה לא דנה בתכנית העבודה של המבקר הפנימי או בדרכים לתיקון ליקויים שנמצאו, או הפר הוראות סעיף 20א(ב)(4), בכך שוועדת הביקורת שמינה לא דנה בהתקשרות עם חברה סוחרת".

(ג) בסוף חלק ג' יבוא: "(35) לא מינה יושב ראש דירקטוריון בניגוד להוראות סעיף 16א(א).

(36) לא מינה ועדת ביקורת בניגוד להוראות סעיף 20א(א)".

אלה למעשה עבירות שמוספות לתוספות.

דניאל רימון: כן.

אני רוצה לומר משהו שאנחנו נבקש לקראת קריאה שנייה ושלישית, מכיוון שבינתיים עבר גם חוק ייעול הליכי אכיפה, וכיוון שחלק מההפרות שנמצאות כאן הן מטבען מתאימות לאכיפה המינהלית.

יתכן שנרצה להעתיק אותן לתוספת אחרת.

עודד אופק: לגבי חברי ועדת השקעות שחברים בוועדת השקעות של חברות ניהול השקעות נוספות, לא ראיתי.

עודד אופק: הרי בוטל הנושא של דירקטור שהוא דירקטור בשתי חברות ניהול השקעות נוספות בתוך הבית.

עודד אופק: זה חל גם לגבי חברי ועדת השקעות?

עודד אופק: לא ראיתי סעיף בקשר לכך.

עודד אופק: האם יש בעיה שיהיה גם סעיף כזה?

דורית גילת: לא.

דורית גילת: אין בעיה.

דורית גילת: אם זה לא נכנס, זה ייכנס.

עודד אופק: אם יש התייחסות כבר לתיקונים שחלים בתוספות, הייתי מציע בתוספת השלישית חלק ב' לתקן איזושהי טעות, תחושה של טעות שהייתה לגבי סעיף (11) לתוספת של אכיפה מינהלית לגבי "לא ישתתף או לא יצביע באסיפה כללית של תאגיד של ניירות ערך שהוציא מוחזקים בקרן שבניהולו בניגוד להוראות סעיף 77", להוסיף היבט מסוים.

עודד אופק: אחד מהדברים שעלו מכל המנהלים זה מה קורה אם בפועל הם רוצים להשתתף ואיזושהי תקלה טכנית מונעת מהם את ההשתתפות כך שלכאורה הם הפרו הפרה מינהלית.

דניאל אילון: אפשר לדון גם בזה.

סיימנו את סעיף 1 שהוא תיקון חוק השקעות משותפות.

אפשר להצביע עליו.

ציון פיניאן: אנחנו נצביע על סעיף 1 כפי שהוקרא ובהתאם לתיקונים.

ציון פיניאן: ה צ ב ע ה סעיף 1 – אושר פה אחד

דניאל אילון: באופן כללי אנחנו שומרים לעצמנו זכות לתיקונים קטנים.

אמנון כהן: אם כן, גם להם מגיעה זכות לתיקונים.

אמנון כהן: אם יש לכם משהו, תעירו גם אתם.

סעיף 2 הוא תיקון של חוק הסדרת העיסוק לגבי חברות ניהול תיקים.

דניאל אילון: אם תוכלי לקרוא את כל החלק הזה ביחד וניתן עליו הסבר משותף כי מרביתו הוא חזרה על הקודם עם ניואנסים.

בסדר.

2.

תיקון חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ"ה-1995 - (1) אחרי פרק ד' יבוא: פרק ד'1 - ממשל תאגידי: 24א.

הגדרות בפרק זה – "דירקטור חיצוני" – כהגדרתו בחוק החברות.

"חברת ניהול תיקים" ו"שווי נכסים כולל" – כהגדרתם בתוספת החמישית.

שר האוצר רשאי בצו, על פי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לשנות את התוספת החמישית.

24ב.

דירקטוריון (א) בדירקטוריון של חברת ניהול תיקים יכהנו לפחות חמישה דירקטורים.

לעניין מינוי דירקטורים חיצוניים, דין חברת ניהול תיקים כדין חברה שניירות הערך שלה הוצעו לציבור על פי תשקיף ונמצאים בידי הציבור, ויחולו הוראות סעיפים 239 עד 249 לחוק החברות, לעניין מינוי דירקטורים חיצוניים, בשינויים המחויבים, אלא אם כן נקבע אחרת לפי חוק זה.

חברת ניהול תיקים תמנה את הדירקטורים החיצוניים לאחר שוועדת הביקורת בדקה ואישרה כי מתקיימים לגביהם תנאי הכשירות שנקבעו בסעיף 240 לחוק החברות.

(ב) מספר הדירקטורים של חברת ניהול תיקים המכהנים גם כדירקטורים של קופת גמל וחברה מנהלת כהגדרתן בחוק הפיקוח על קופות גמל, מבטח, תאגיד מורשה אחר, מנהל קרן, או חתם כהגדרתו בחוק ניירות ערך, והכל למעט חברה השולטת בחבר ניהול התיקים וחברה בשליטת חברה כאמור (בסעיף זה – גוף פיננסי) לא יעלה על שליש ממספרם הכולל.

(ג) דירקטור של חברת ניהול תיקים לא יכהן כדירקטור ביותר משני גופים פיננסיים נוספים בעת אחת, אלא במקרים שהתיר שר האוצר בתקנות.

24ג.

יושב ראש הדירקטוריון (א) דירקטוריון של חברת ניהול תיקים יבחר אחד מחבריו לכהן כיושב ראש הדירקטוריון.

(ב) המנהל הכללי של חברת ניהול תיקים או מי שכפוף למנהל הכללי, במישרין או בעקיפין, או קרובו של המנהל הכללי לא יכהנו כיושב ראש הדירקטוריון.

(ג) לא יוקנו ליושב ראש הדירקטוריון או לקרובו סמכויות המנהל הכללי או סמכויות הנתונות למי שכפוף למנהל הכללי, במישרין או בעקיפין.

יושב ראש הדירקטוריון לא יכהן כבעל תפקיד אחר בחברת ניהול התיקים.

(ד) במינוי דירקטוריון חברת ניהול תיקים יקבע הרכב הדירקטוריון באופן שיאפשר לדירקטוריון למלא את תפקידיו.

(ה) בסעיף זה, "קרוב" – כמשמעותו בחוק החברות.

24ד.

סמכות שר האוצר שר האוצר רשאי לקבוע תנאי כשירות לדירקטורים ולחברי ועדות שעל דירקטוריון חברת ניהול תיקים למנות לפי פרק זה, הוראות להבטחת יעילותם של מערך הבקרה הפנימית ותכנית האכיפה הפנימית ופעילותם התקינה, לרבות הוראות לעניין חובת מינוי בעלי תפקידים שיהיו ממונים על המערך ועל התכנית כאמור ותנאי כשירותם, וכן הוראות להבטחת ניהול סיכונים יעיל.

24ה.

ניהול ישיבות הדירקטוריון (א) ישיבות הדירקטוריון של חברת ניהול תיקים יתקיימו לפחות אחת לשלושה חודשים.

(ב) רוב הדירקטורים יהיו מניין חוקי בישיבות הדירקטוריון, ובלבד שיתקיימו כל אלה: (1) נכח בישיבה דירקטור חיצוני.

(2) מספרם של דירקטורים המכהנים כדירקטורים של יותר מגוף פיננסי אחד, שנכחו בישיבה, לא יעלה על שליש מן הנוכחים.

(3) נעדר דירקטור חיצוני מארבע ישיבות רצופות של הדירקטוריון, תפקע כהונתו.

24ו.

תפקידי הדירקטוריון תפקידו של דירקטוריון חברת ניהול תיקים יהיה בין השאר: (1) למנות מנהל כללי.

(2) לאשר את מערך הבקרה הפנימית ואת תכנית האכיפה הפנימית, ובכלל זה לוודא כי קיימים בידי חברת ניהול התיקים כלים שמאפשרים מעקב אחר יישום מדיניות ההשקעה בהתאם להוראות ולצורכי הלקוח.

(3) למנות מבקר פנימי בהתאם להצעת ועדת הביקורת, וכן לאשר את תכנית עבודתו בהתאם להמלצת ועדת הביקורת ולדון בממצאיו ובדרכים לתיקון הליקויים שהעלה.

(4) לאשר את נוהלי העבודה שחברת ניהול התיקים מחויבת לקבוע על פי הוראות לפי סעיף 28(ב) לחוק.

(5) לדון בעמידת חברת ניהול התיקים בתנאי הרישיון כקבוע בסעיף 8.

24ז.

ועדות דירקטוריון (א) דירקטוריון של חברת ניהול תיקים רשאי לאצול סמכות שלו, למעט לפי סעיף 24ו, לוועדה שרוב חבריה הם דירקטורים ובהם דירקטור חיצוני ובין חבריה יכול שיהיו גם מי שאינם דירקטורים (להלן – ועדת דירקטוריון).

(ב) דירקטוריון של חברת ניהול תיקים יקבע את הרכב ועדת הדירקטוריון באופן שיאפשר לוועדת הדירקטוריון למלא את הייעוד שלשמה הוקמה.

24ח.

ועדת ביקורת (א) דירקטוריון של חברת ניהול תיקים ימנה מבין חבריו ועדת ביקורת (להלן – ועדת הביקורת).

(ב) תפקידיה של ועדת הביקורת יהיו: (1) להציע לדירקטוריון מועמד לתפקיד מבקר פנימי בהתאם לסעיף 24ו(4) לחוק, לדון בתכנית העבודה שהוצעה על ידי המבקר הפנימי ולהגיש לדירקטוריון המלצותיה לגבי התכנית.

(2) לעמוד על ליקויים בפעילות חברת ניהול התיקים, באמצעות המבקר הפנימי וגורמי בקרה ופיקוח אחרים, ולהציע לדירקטוריון דרכים לתיקונם.

(3) לבחון את מערך הביקורת הפנימית של חברת ניהול התיקים ואת תפקודו של המבקר הפנימי וכן אם עומדים לרשותו המשאבים והכלים הנחוצים לו לצורך מילוי תפקידו.

(4) לאשר כי מתקיימים לגבי הדירקטורים החיצוניים תנאי הכשירות שנקבעו בסעיף 240 לחוק החברות כאמור בסעיף 24ב(א).

(ג) מספר חבריה של ועדת ביקורת לא יפחת משלושה, כל הדירקטורים החיצוניים יהיו חברים בוועדת הביקורת ויהוו בה רוב.

יושב ראש הוועדה יהיה דירקטור חיצוני.

(ד) יושב ראש דירקטוריון חברת ניהול התיקי, וכל דירקטור שמועסק על ידי חברת ניהול התיקים, או מספק לו שירותים דרך קבע, בעל השליטה בחברת ניהול התיקים או קרובו, לא יהיו חברים בוועדת הביקורת.

לעניין זה "קרוב" – כהגדרתו בחוק החברות.

(ה) המבקר הפנימי יקבל הודעות על קיום ישיבות ועדת הביקורת ויהיה רשאי להשתתף בהן.

(ו) המבקר הפנימי רשאי לבקש מיושב ראש ועדת הביקורת לכנס את הוועדה לדיון בנושא שפירט בדרישתו, והוא יכנסה בתוך זמן סביר ממועד הבקשה, אם ראה טעם לכך.

(ז) לפחות אחת לשנה תקיים ועדת הביקורת ישיבה עם המבקר הפנימי לבדו.

(ח) ישיבות ועדת הביקורת יתקיימו לפחות אחת לשלושה חודשים.

(ט) מניין חוקי בישיבת ועדת הביקורת הוא שלושה חברים לפחות, ובהם דירקטור חיצוני.

(י) בישיבות ועדת הביקורת ייערך פרוטוקול שבו יירשמו שמות הנוכחים, עיקרי הדיון וההחלטות שנתקבלו.

, הפרוטוקול יעמוד לעיונו של כל דירקטור של מנהל הקרן.

24ט.

מבקר פנימי (א) על המבקר הפנימי שימונה לפי סעיף 24ו(4) יחולו הוראות סעיפים 3(א), 4(ב), 8, 9, 10 ו-12 לחוק הביקורת הפנימית, תשנ"ב-1992, בשינויים המחויבים.

דניאל אילון: אני מסבה את תשומת לבך לטעות סופר שנפלה כאן, בסעיף 24ח, ב-(י), היה צריך להיות כמובן מנהל התיקים ולא מנהל הקרן.

בסדר.

(ב) המבקר הפנימי יבדוק, בין היתר, את תקינותן של פעולות חברת ניהול התיקים מבחינת השמירה על הוראות דין, על נוהל עסקים תקין ועל הנהלים שקבע הדירקטוריון של חברת ניהול התיקים לפי סעיף 18(8).

(ג) המבקר הפנימי ידווח על ממצאיו ליושב ראש הדירקטוריון, לוועדת הביקורת ולמנהל הכללי.

לא היה לדירקטוריון יושב ראש, ידווח המבקר הפנימי על ממצאיו לדירקטוריון של חברת ניהול התיקים ולמנהל הכללי.

24י.

סייג לתחולה הוראות פרק ד'1 לא יחולו על חברת ניהול התיקים במהלך ששת החודשים הראשונים מאז הפך לחברת ניהול תיקים".

(3) בתוספת השנייה - (א) בסוף חלק א' יבוא - "(30) כיהן כדירקטור ביותר משני גופים פיננסיים בעת אחת, בניגוד להוראות סעיפים 24ב(ג) או כיהן כחבר ועדת ביקורת, בניגוד להגבלות הקבועות בסעיף 24ח(ד).

(31) לא ערך פרוטוקול בישיבת דירקטוריון כנדרש בסעיף 24ה(ג), בישיבת דירקטוריון כנדרש בסעיף 24ז(ד) או בישיבת ועדת ביקורת כנדרש לפי סעיף 24ח(ח).

(32) הפר הוראות לפי סעיפים 24ג(ב) או (ג), 24ה(א) או (ב) או 24ז(ג) או (ד) בדבר ניהול ישיבות דירקטוריון וועדות דירקטוריון.

(33) הפר הוראות לפי סעיפים 24ב(א), (ג) או (ד), 24ג(ו), 24ז(ב) בדבר כהונה ומינוי של דירקטורים, דירקטורים חיצוניים, הרכב הדירקטוריון של חברת ניהול תיקי, הרכב ועדות הדירקטוריון או הגבלות על כהונה בדירקטוריון של חברת ניהול תיקים או של ועדות דירקטוריון.

(34) הפר הוראות סעיף 24ג(ד) או (ה), בדבר הגבלה על כהונת מנהל כללי והקניית סמכויות המנהל הכללי.

(35) הפר הוראות לפי סעיף 24ד בדבר תנאי כשירות לדירקטורים ולחברי ועדות, בדבר מערך הבקרה הפנימית וכתנית האכיפה הפנימית ובדבר ניהול סיכונים.

(36) הפר את הוראות סעיף 24ו(2), (3), (5) או (6) בכך שהדירקטוריון של חברת ניהול התיקים לא מילא אחר תפקיד מתפקידיו לפי הסעיף האמור במשך תקופה שעולה על שישה חודשים.

(37) הפר הוראות לפי סעיפים 24ח(ג) או (ד) בדבר הרכב ועדת ביקורת שמינה והגבלות על כהונה בה.

(38) הפר הוראות סעיף 24ח(ז) בעניין קיום ישיבות ועדת ביקורת.

(39) הפר הוראות סעיפים 24ח(ב)(1) או 20א(ב)(2) בכך שוועדת הביקורת שמינה לא דנה בתכנית העבודה של המבקר הפנימי או בדרכים לתיקון ליקויים שנמצאו".

(ב) בסוף חלק ב' יבוא: "(7) הפר הוראות סעיף 24ג(א) בדבר מינוי יושב ראש דירקטוריון.

(8) הפר הוראות סעיף 24ו(1) בדבר מינוי מנהל כללי.

(9) הפר הוראות סעיף 24ו(4) בדבר מינוי מבקר פנימי.

(10) הפר הוראות סעיף 24ח(א) בדבר מינוי ועדת ביקורת".

(3) בסוף התוספת הרביעית יבוא: "תוספת חמישית (סעיף 24א) "חברת ניהול תיקים" – (א) חברה שהיא בעלת רישיון מנהל תיקי השקעות אשר ביום 31 בדצמבר של שנת כספים התקיימו לגביה אחד משני תנאים אלה או שניהם - (1) היו לה מעל חמישים לקוחות ושווי הנכסים הכולל שלה הוא מעל חמישה מיליארד שקלים חדשים.

(2) היו לה מעל אלף לקוחות.

(ב) ימשיכו לראות חברה כחברת ניהול תיקים גם אם חדלו להתקיים בה התנאים המפורטים בסעיף קטן (א) עד תום חמש שנים מיום שלא התקיים בה אף אחד מן התנאים כאמור.

"שווי נכסים כולל" – שוויים של ניירות הערך והנכסים הפיננסיים שבניהולה של חברת ניהול תיקים כפי שדווח לרשות לפי סעיף 27ג לחוק".

3.

תחילה תחילתו של חוק זה שישה חודשים מיום פרסומו.

דניאל אילון: למעשה כפי שהוצג קודם על ידי חבר הכנסת אמנון כהן, אנחנו ביקשנו להחיל הוראות של ממשל תאגידי גם ביחס לחברות ניהול תיקים.

דניאל אילון: חברות ניהול תיקים ולא חברות אחרות המוסדרות על פי אותו חוק, למעשה חברות הייעוץ והמשווקים.

דניאל אילון: גם אז לא על כל חברות ניהול התיקים כי רצינו לאזן בין עלות ותועלת, עלות ההסדרה הזאת בוודאי היא משמעותית.

דניאל אילון: משכך, החלנו את זה רק על מנהלי התיקים הגדולים ביותר.

דניאל אילון: תוכלו לראות בתוספת מהי חברה שנחשבת חברת ניהול תיקים לצורך החלת ההוראות האלה.

דניאל אילון: בעצם יצרנו מבחן כפול ואמרנו שכדי שההוראות יחולו, צריך להתקיים לפחות אחד מאלה: או שיש הרבה מאוד לקוחות, קרי, למעלה מאלף לקוחות, או שיש גם מספר משמעותי של לקוחות אך נמוך מזה וקבענו אותו כ-51, אך אם היא מנהלת שווי נכסים מאוד מאוד גדול, חמישה מיליארד שקלים.

דניאל אילון: אמרנו שכשמגיעים לשם, זאת מסה מספיק גדולה.

דניאל אילון: כמות ניגודי העניינים הפוטנציאלית היא מספיק גדולה ומשכך נכון להחיל את אותן הוראות ממשל תאגידי והתאמות כמובן.

דניאל אילון: אתם רואים שאלה אותן הוראות שקראנו קודם לכן אבל בהתאמה.

דניאל אילון: על מנת לסבר את האוזן.

דניאל אילון: מתוך 176 חברות ניהול תיקים הפועלות היום, מהבחינה שלנו, מי שההסדרה תחול עליו, אלה למעשה 13 חברות בלבד.

דניאל אילון: אמנם רק 13 חברות אבל הן מנהלות שבעים אחוזים משווי הנכסים המנוהל באופן כללי ולכן נראה לנו שמבחינת איזון האינטרסים זה בא באופן מיטבי בהצעה שהונחה כאן.

רונן סולומון: אני למעשה אחזור על טענה שהעליתי קודם.

רונן סולומון: אם אנחנו לוקחים את התיקון, את החלק הראשון שלמעשה רובו נשאב מתיקון 15 לחוק השקעות משותפות בנאמנות, למעשה התיקון שמקביל שחל לפי חוק הסדרת העיסוק, למעשה פעם ראשונה מוקרא ומוצג בפני חברות ניהול התיקים.

רונן סולומון: ליתר דיוק, רובן לא ראו את זה.

רונן סולומון: זאת הערה ראשונה.

רונן סולומון: לכן כנראה אנחנו נביא את עיקר הערותינו לקראת ההכנה לקריאה שנייה ושלישית.

רונן סולומון: הערה שנייה.

רונן סולומון: יש כאן איזושהי טעות, ולדעתי טעות טכנית, שצריך לעמוד עליה.

רונן סולומון: בתוספת החמישית, בעמוד האחרון, בסעיף בו נאמר שהיו לה מעל אלף לקוחות.

רונן סולומון: מבדיקה שאנחנו ערכנו, לקוח ממוצע מנהל בערך 300 אלף שקלים ולכן אם מכפילים אלף כפול 300 אלף, יוצא כ-300 מיליון.

רונן סולומון: כלומר, חברה לניהול תיקים שמנהלת 300 מיליון, נכנסת תחת החוק כי כתוב היה ועומד באחד משני התנאים.

רונן סולומון: לכן צריך לעשות את זה ל-10,000 לקוחות, שזה מהווה ציבור.

דניאל אילון: למה?

דניאל אילון: אמרנו שמבחן הגודל הוא או בגלל מסה מאוד גדולה של לקוחות, בלי קשר לשווי.

רונן סולומון: אלף זה לא מסה.

דניאל אילון: אז זה לא עניין של טעות אלא עניין של השקפת עולם.

דניאל אילון: או בגלל שמספר הלקוחות הוא מאוד מאוד גדול או בגלל ששווי הנכסים הוא מאוד מאוד גדול.

רונן סולומון: למעשה יצא שטכנית גם חברה שמנהלת 300 מיליון שקלים, שלא תכננו בכלל שהיא תהיה תחת החוק הזה, נופלת תחת החוק.

רונן סולומון: לכן לא יהיו 13 חברות שיפעלו לפי ממשל תאגידי אלא יהיו כאן בערך 176 חברות.

דורית גילת: לא.

דורית גילת: ספרו את זה.

דניאל אילון: ספרנו גם את אלה.

רונן סולומון: גם את אלה שיש להם 300 מיליון ומעלה?

דניאל אילון: כן.

אמנון כהן: יש טיעונים חשובים.

אמנון כהן: זאת קריאה ראשונה ואני מבקש לבחון את הדברים האלה לקראת הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

אמנון כהן: אני מבקש לבחון את כל ההערות שאתה מעלה וגם לגבי הערתך עכשיו.

אמנון כהן: אנחנו לא רוצים לפגוע ולהוריד את הקטנים מהשוק.

אמנון כהן: זאת לא המטרה.

אמנון כהן: אתה תסביר לנו את הדברים ובינתיים אתם תבדקו את הדברים.

אמנון כהן: לקראת הכנה לקריאה שנייה ושלישית, בוודאי שהוועדה תיתן על זה את הדעת.

אמנון כהן: לא יהיה כאן משהו שיהווה פגיעה קשה ואנחנו לא רוצים להעלים מישהו מהשוק.

אמנון כהן: זאת לא מטרת החוק.

רונן סולומון: מאחר שהנושא שוב יעלה להכנה לקריאה שנייה ושלישית, אני מבקש אם אפשר לרשום כאן עכשיו 10,000 ואז נדון על המספר.

אמנון כהן: לא.

אמנון כהן: כרגע אי אפשר.

דניאל אילון: נרשום בדברי ההסבר שהמדדים האלה ייבחנו.

רונן סולומון: אלף ומעלה, זה לא 13 חברות בשוק אלא הרבה יותר.

הם טוענים שהם בדקו את זה.

שמשון אלבק: אולי אתם תביאו מידע סטטיסטי אחר.

רונן סולומון: הנתונים מצויים אצלכם.

רונן סולומון: אנחנו לא מחזיקים אותם.

רונן סולומון: תפרסמו את הנתונים.

אמנון כהן: הם אומרים 13 חברות.

שמשון אלבק: אם הנתונים נמצאים אצלנו, אתה מתווכח אתנו על הנתונים?

שמשון אלבק: אתה לא יודע אותם?

רונן סולומון: אני עושה סקר.

רונן סולומון: לי אין את הנתונים כמו שיש לך.

רונן סולומון: לך יש את הנתונים.

רונן סולומון: לראשונה אני שומע על חמישה מיליארד, אבל מה זה חמישה מיליארד?

אמנון כהן: בדברי ההסבר היועצת המשפטית תכתוב שאנחנו נבחן את הסוגיה לאחר שתאמתו את הנתונים ביניכם.

ציון פיניאן: בינתיים יש לנו נתונים רק של צד אחד.

ציון פיניאן: אם תביאו נתונים נגדיים, אפשר יהיה להתייחס אליהם.

רונן סולומון: הנתונים מוחזקים אצלם.

ציון פיניאן: אם הוא אומר לך רק 13 חברות, איך אתה מתווכח אתו?

דודו לביא: רק כדי לסבר את האוזן, מקור הנתונים הוא התעשייה עצמה.

דודו לביא: מנהלי התיקים.

ציון פיניאן: יש עוד מישהו שרוצה להתייחס?

עודד אופק: הערה אחת.

עודד אופק: לדעתי תיקון שיידרש בעקבות חוק ייעול הליכי אכיפה.

עודד אופק: בתוספת השנייה חלק א', בהפרות, יש פרסומים שמפרסמים הגורמים השונים בשוק.

עודד אופק: אחד הפרסומים הוא על ידי יועץ ואחד הוא על ידי משווק.

עודד אופק: בתוספת השנייה, חלק א', סעיף (1), בסוף הסעיף נרשם שלא תחול הפרה אם מסר בעל הרישיון לכלי התקשורת את ההודעות כאמור וקיבל את התחייבותו בכתב לכלול הודעות כאמור בפרסום.

עודד אופק: אין הוראה מקבילה בסעיף של המשווק, בהפרה של המשווק, סעיף 10 לאותה תוספת שכתוב לגבי משווק שפרסם בכלי התקשורת.

עודד אופק: לא מופיע למעט אם מסר, גם כן, אותו בעל רישיון לכלי התקשורת את ההודעות כאמור.

דניאל אילון: על פניו זה עושה שכל.

ציון פיניאן: אנחנו נצביע על הכול.

אמיר אדיבי: אם אפשר לשאול שאלה.

אמיר אדיבי: לגבי הנתונים שטענתם שהשוק מדווח.

אמיר אדיבי: השוק מדווח על סך נכסים ולא על מספר לקוחות.

אמיר אדיבי: מאיפה מגיעים הנתונים?

דודו לביא: אנחנו הפצנו פנייה ייעודית לחברות לניהול תיקים במסגרת שאלון שבו הן התבקשו למסור לידינו מגוון רחב יותר של נתונים שלא מיועד לפרסום.

דודו לביא: בין יתר הנתונים שקיבלנו, יש גם נתון על מספר לקוחות המנוהלים ובהסתמך על הנתונים האלה שקיבלנו הכנו וגיבשנו אותם.

אמנון כהן: יכול להיות שלא דיווחתם.

דודו לביא: גם לגופו של עניין, המבחנים שנקבעו הם מבחנים שמבוססים על ההנחה שחברה שמנהלת למעלה מאלף לקוחות צריכה להתנהל בהתאם לכללים של ממשל תאגידי מהסוג הזה והעיקרון לפיו צריכה להיות הקבלה בין היקף נכסים מנוהל למספר לקוחות מנוהל הוא לא בהכרח תקף.

דודו לביא: יש כאן תחליפיות בין שני הקריטריונים.

דניאל אילון: אולי עוד מילה על הלקוחות.

דניאל אילון: תשימו לב שההוראות של ממשל תאגידי אלה חלות על תאגידים מדווחים ושם מבחן הכניסה הוא 35 בעלי מניות.

דניאל אילון: עדיין בין 35 לאלף יש מרווח מאוד גדול וגם מספר המעוניינים במשאל התאגידי, יש לו חשיבות ולא רק לכסף המנוהל.

ציון פיניאן: אנחנו נצביע על החוק.

ציון פיניאן: אנחנו מצביעים על הצעת חוק שיפור חובות ממשל תאגידי למנהלי קרנות ומנהלי תיקים, התשע"א-2011, הצעתם של חבר הכנסת אמנון כהן וחבריו.

ציון פיניאן: ה צ ב ע ה הצעת החוק אושרה פה אחד הצעת החוק אושרה לקריאה ראשונה.

אמנון כהן: אני רוצה לומר תודה רבה לרשות לניירות ערך ולידידי שוני אלבק.

אמנון כהן: לפרוטוקול אני שוב אומר שכבודו יבחן את הסוגיה להישאר ולהמשיך את העשייה למען הציבור ובינתיים לא לעשות לביתו אלא בעוד חמש שנים אנחנו נדאג לביתך.

דניאל אילון: אולי הוא יהיה חבר כנסת.

אמנון כהן: אולי.

אמנון כהן: אני אמליץ לרב עובדיה יוסף שאתה תיכנס לרשימת ש"ס בבחירות הבאות.

שמשון אלבק: אני שותק.

שמשון אלבק: פי מלא מים.

שמשון אלבק: אני מודה לידידי אמנון כהן.

ציון פיניאן: תודה רבה.