ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 505, 2011-05-16 08:30

כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב לכולם.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכלכלה.

כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום: תקנות מועצת הצמחים (ייצור ושיווק)(דרכי מינוי חברי המועצה וחברי ועדות ענפיות)(תיקון), התשע"א-2011 – בקשה נוספת לאישור התקנות.

כרמל שאמה-הכהן: משרד החקלאות, בבקשה.

ניר ימין: לפני שהמשרד מציג שוב את התקנות, אני אולי אסביר בכמה מילים.

ניר ימין: אדוני, כפי שאתה זוכר, התקנות נדונו ואושרו בוועדה.

ניר ימין: אחד הסעיפים בתקנות נגע לשאלת ההיטלים, ואיזה תוספת ביחס לאילו היטלים.

ניר ימין: האם תהיה תוספת של 50% או 75%?

כרמל שאמה-הכהן: לא להיטלים, למשקל ההצבעה.

ניר ימין: משקל ההצבעה – נכון, סליחה.

ניר ימין: אני חושב שאתה הצעת שתהיה תוספת של 50%, והמשרד ביקש לשקול את זה.

ניר ימין: לאחר מכן חזרו ואמרו שזה בסדר.

ניר ימין: אני לא זוכר אם זה היה מהלשכה המשפטית או מלשכת המנכ"ל – גם וגם.

ניר ימין: בהתאם לזה יצא מכתב האישור מהוועדה, ולפי תקנון הכנסת והנוהג בכנסת, ברגע שיש מכתב אישור בעצם הסתיים הדיון.

ניר ימין: סעיף 110 שעוסק בדיון מחדש מדבר על החלטה שטרם הונחה על שולחן הכנסת, והפירוש של זה היה לעניין תקנות עד שיוצא מכתב אישור.

ניר ימין: ברגע שיש מכתב אישור לא ניתן לקיים דיון מחדש, ולכן המשרד מביא שוב התקנות כי לא היתה ברירה אחרת.

כרמל שאמה-הכהן: מה הבעיה לעשות את זה?

ניר ימין: אין בעיה.

כרמל שאמה-הכהן: למה אתם מביאים את זה מחדש?

אורי נוסבאום: השרה ביקשה שבמקום 50%, החישוב של הקולות יהיה קול אחד פלוס 75% ממספר הקולות שמחושבים לפי ההיטלים במקום ה-100% שקבוע היום.

כרמל שאמה-הכהן: האם יש על זה הסכמה?

אורי נוסבאום: כן, עם המועצה ובמשרד.

אורי נוסבאום: יש על זה הסכמה.

דוד ישראלי: המגדלים לא מסכימים.

כרמל שאמה-הכהן: אדוני המנכ"ל, מה דעתך על העניין?

צבי אלון: דעתי היא שהנקודה הזאת לא היתה בכלל בבקשה של משרד החקלאות בזמנו.

צבי אלון: כבודו העלה את זה, והסבו את תשומת ליבך.

צבי אלון: אתה אמרת שבאמת משקל טוטאלי של הגודל נראה לך גבוה מידיי, והצעת את ה-50%.

צבי אלון: אני מבין שאחרי שהנושא הוצג אצל שרת החקלאות היא באה בדברים, ואני מניח שהיא גם דיברה איתך על זה שהיא חושבת שזה צעד קיצוני מידיי, והיא מבקשת שהצעד שאתה יזמת יהיה מתון יותר.

צבי אלון: אני חושב שזה נכון לנהוג כך כי בסך הכול ה-100% היה באמת בנסיבות מסוימת נותן משקל גדול ומופרז לגודל.

צבי אלון: אני מציע שאנחנו נקבל את הבקשה של שרת החקלאות לעשות צעד מתון יותר, ונתרשם.

צבי אלון: אני גם הסבתי את תשומת ליבה של הוועדה בזמנו שהמכשלה העיקרית היתה חוסר השתתפות בבחירות.

צבי אלון: אם ישתתפו בבחירות יותר אנשים, הדברים יהיו סבירים יותר.

כרמל שאמה-הכהן: נציגת משרד התמ"ת, אצלכם יש משהו מקביל שנקרא התאחדות התעשיינים, ויש מפעלים גדולים ומפעלים קטנים.

כרמל שאמה-הכהן: איך הולך המנגנון של הבחירות להתאחדות התעשיינים?

חן כהן: מצטערת, אין לי ממש מידע בנושא הזה.

חן כהן: אני יכולה לברר את הנקודה הזאת ולהעביר לכם.

כרמל שאמה-הכהן: אוקיי.

כרמל שאמה-הכהן: נציג המגדלים, בבקשה.

דוד ישראלי: אדוני, כפי שכבר התבטאנו בעניין הזה בישיבות הקודמות, אנחנו מתנגדים התנגדות נחרצת למפתח של כמות הכסף שבן אדם משלם לגוף הזה שנקרא מועצת הצמחים שיהווה את המפתח לקביעת מספר הקולות שהוא יכול להשפיע ולהצביע.

דוד ישראלי: רק לסבר את האוזן, כפי שאתם יודעים, נכון שיש קונפליקט כשחלק גדול מאוד מהמגדלים - יש ויכוח על השאלה כמה אחוזים זה.

דוד ישראלי: אבל, כל פעם אנחנו שומעים מספרים אחרים.

דוד ישראלי: השבוע היינו בפגישה אצל שרת החקלאות, ואמרו שיש 5,000 מגדלים.

דוד ישראלי: פה בוועדה מנכ"ל מועצת הצמחים בישיבה האחרונה נקב במספר של 3,500.

דוד ישראלי: אנחנו מייצגים 1,700 מגדלים בענף הפירות.

דוד ישראלי: נוצר מצב פרדוקסאלי שאנשים שהם מגדלים גדולים בסדר גודל של 3,000 דונם – שזה מגדל מאוד גדול – לא מיוצגים בכלל, פרט לקול הבודד שמוקנה לו בקטע הדמוקרטי של התקנות שלכל מגדל יש קול אחד, פלוס כל הקולות שמוקנים לו בזכות כמות ההיטלים שהוא משלם.

דוד ישראלי: נוצרת סיטואציה מגוחכת שמרבית הדונמים המעובדים במדינה בענף הפירות לא יהיו מיוצגים.

דוד ישראלי: במה אנחנו עוסקים?

דוד ישראלי: מהו סדר הגודל?

דוד ישראלי: על מה המלחמה הגדולה פה על סעיף 7(ב)?

דוד ישראלי: המלחמה הגדולה היא שבמקום קול אחד יכול להיות לאותו אחד, לו הוא היה משלם היטלים, 100 קולות – זהו סדר הגודל.

דוד ישראלי: מדובר פה על סדרי גודל שהם לא מידתיים בעליל, אין פה בכלל על מה לדבר.

דוד ישראלי: הוויכוח פה הוא האם לשמר את הכוח בידי המנגנונים הגדולים?

דוד ישראלי: דובר על קיבוצים מול מושבים.

דוד ישראלי: אני לא הייתי מחלק את זה בדיוק בצורה כזאת.

דוד ישראלי: אבל, בוא נאמר שלקומפלקסים הגדולים שמאוגדים מול החקלאי הבודד, ואז בוודאי שלחקלאי הבודד אין שום יכולת להשפיע, ומכאן גם הנטייה של מרבית החקלאים לא ללכת ולהצביע, כי ממילא הם לא משפיעים.

דוד ישראלי: זה גם מה שיהיה בבחירות הקרובות, כי גם 50% לא נותנים פתרון לעניין, אדוני.

דוד ישראלי: בטח 75%.

דוד ישראלי: זה לגמד מעט את הנטייה הדמוקרטית במירכאות שאנחנו מנסים להביא לכאן.

דוד ישראלי: אתן דוגמה קטנה.

דוד ישראלי: פרסמה מועצת הצמחים הודעה למגדלים בנושא הבחירות.

דוד ישראלי: הבחירות מוגדרות כלליות וחשאיות בפרסום של מועצת הצמחים.

דוד ישראלי: באף מקום לא כתוב שהן דמוקרטיות.

דוד ישראלי: כתוב שהן כלליות וחשאיות, וזה נכון כי פה אנחנו מדברים על פלוטוקרטיה – מי שיש לו יותר כסף יש לו יותר זכות הצבעה.

דוד ישראלי: זה דבר שאנחנו צריכים לתת את הדין.

דוד ישראלי: דבר נוסף – מפורסמים פה שני קריטריונים.

דוד ישראלי: מפורסם הקריטריון של למי יש זכות להיבחר.

דוד ישראלי: אבל, לא מפורסם באף מקום בכל הפרסומים האלה שפורסמו לחקלאים לקראת הבחירות, מהי זכות הבחירה האמיתית של כל אחד ואחד, ולא מפורסם הדבר הזה.

רונן כהן: יש מועדים, יש תקנות.

רונן כהן: כתוב מה צריך לעשות.

דוד ישראלי: אל תפרסם, כי הדבר הזה זה הטעיית הציבור.

דוד ישראלי: זו הטעיית הציבור כי ברגע שאתה לא כותב מה זכויות ההצבעה, ואנשים לא יודעים אז הם לתומם יחשבו שלכל אחד יש זכות אחת, והדבר הזה הוא פשוט לא ייאמן במדינה שנחשבת מדינה דמוקרטית היחידה במזרח-התיכון.

דוד ישראלי: העניין הזה פה הוא אשכרה "עבודה בעיניים".

אורי נוסבאום: אבקש להתייחס.

אורי נוסבאום: לגבי כלליות וחשאיות – כך מנוסח בחוק.

אורי נוסבאום: בסעיף 4(ב)(1) כתוב שחברים שהם נציגי המגדלים שהם מכל ענף ייבחרו בבחירות כלליות וחשאיות, כפי שיקבע השר.

אורי נוסבאום: זה קבוע בחוק, והמועצה פרסמה את מה שהחוק אומר.

אורי נוסבאום: דבר נוסף לגבי ההתחשבות בעניין הכלכלי - גם בחוק עצמו כתוב שחלקו של כל ענף במליאה יהיה לפי החלק היחסי של אותו ענף במחזור הכספי השנתי הכולל של הענפים.

אורי נוסבאום: זאת אומרת, גם החוק ראה לנגד עיניו התחשבות במחזור הכספי, ולא רק במה שאתה קורא לזה הביטוי הדמוקרטי של קול אחד לכל אחד.

דוד ישראלי: כבוד היושב-ראש יודע את דעתנו.

דוד ישראלי: אנחנו בעד שינוי החוק.

דוד ישראלי: זו המטרה הברורה שלנו.

דוד ישראלי: זה גם פה.

אורי נוסבאום: הערה נוספת למה שאמרת לגבי הודעה למגדלים על מספר הקולות שיש להם.

אורי נוסבאום: לפי התקנות ועדת הבחירות שולחת.

אורי נוסבאום: היא לא מפרסמת את זה לכלל הציבור, אלא היא שולחת לכל בוחר את מספר הקולות שיש לו.

אורי נוסבאום: זה עוד לא נעשה כי עוד לא הגיע המועד לכך.

דוד ישראלי: למה אתם שומרים על חשאיות בעניין הזה?

דוד ישראלי: כשהמועד יגיע, האם תפרסם את זה?

דוד ישראלי: אני אדע כמה יש לו וכמה יש להוא, או שאני לתומי צריך לחשוב שלכל אחד יש רק קול אחד?

אורי נוסבאום: אני יכול למצוא את התקנה, ולהקריא לך.

אורי נוסבאום: אתה יכול גם לעשות את זה לבד, ולקרוא את התקנה.

דוד ישראלי: אני קראתי את התקנות, וזה לא כתוב שם.

דוד ישראלי: אין שם הגדרה שאתם צריכים לפרסם את זה, את זכות הבחירה – דבר אלמנטארי.

כרמל שאמה-הכהן: האם אין ספר בוחרים?

רונן כהן: יש ספר בוחרים, ולפי המועדים שקבועים בתקנות צריך לפרסם את ספר הבוחרים תחילה, ואחר כך, למיטב זכרוני, 45 יום לפני הבחירות לפרסם את המשקל של כל אחד ואחד מהמגדל אחרי שספר הבוחרים מתאשר, כי הרי זה משקל יחסי.

רונן כהן: אי-אפשר להגיד מהתחלה משקל מוחלט.

צבי אלון: וגם מה נפרסם?

צבי אלון: הרי זה נושא הישיבה עכשיו.

צבי אלון: רציתי להוסיף כמה מילים.

צבי אלון: ראשית, לטובת הפרוטוקול, אני בישיבה הקודמת דיברתי על כך שיש 3,500 ומשהו אנשים , מבלי לקחת בחשבון את הדרוזים שהם סדר גודל של 1,000 אנשים.

צבי אלון: חשוב לומר לטובת הפרוטוקול כי מבחינת השטחים, אדוני, משלמים ומשתתפים בהיטלים קרוב ל-80% מהשטחים, ולא כמו ששמענו כאן.

צבי אלון: נכון שיש אנשים שדווקא חלקם עם החלקות היותר קטנות, שעוברים על החוק ולא משלמים את ההיטלים.

צבי אלון: אבל, לגופו של עניין, מעבר לדיון שהתקיים כאן לגבי הרעיון שלך שאולי למתן את המשקל של הגודל של השטחים, כשאנחנו אומרים לתת איזשהו משקל לגודל ההיטלים, בעצם לקחנו את זה כמדד לגודל השטח.

צבי אלון: אני רק רוצה להזכיר לעצמנו שהסקטור במדינת ישראל בנוי במשקל גדול קיבוצים ומושבים, והחוק קבע שקיבוץ הוא מגדל - - -.

צבי אלון: אני לא איש קיבוץ, ואני לא מגן על שום סקטור.

צבי אלון: אני רק רוצה להציג בצורה אובייקטיבית את התמונה לוועדה.

צבי אלון: יש לנו משק משפחתי, מושבות ומושבים, ויש לנו, בעיקר בפירות שעל זה אנשים מדברים כאן, משקל גדול למשק השיתופי לקיבוצים.

צבי אלון: מבחינת החוק הוא מגדל אחד.

צבי אלון: עלתה שאלה, והיא נכונה, גם לגבי מגדל גדול בראש פינה, ומגדל גדול בערוגות, וגם ודאי לקיבוצים, והחוק דיבר על כך שניתן איזשהו ביטוי לגודל המשק, בעיקר כשעל-פי החוק מגדל זה לא נניח אותם 30 חברי קיבוץ שעובדים במטע או בפרדס.

צבי אלון: לא לקחו אותם כמגדלים, אלא רק מגדל אחד.

צבי אלון: זאת אומרת, אם לא היינו נותנים, או אם החוק לא היה נותן איזשהו משקל לגודל, היה אבסורד שאני עם העשרה דונם שלי, וקיבוץ שיש לו 500 דונם פרדס היה באותה התייחסות.

צבי אלון: שוב, אני חוזר, אני חושב שהיוזמה שלך כיושב-ראש הוועדה לתת איזשהו ביטוי מוגבל יותר לגודל השטח הוא נכון.

צבי אלון: אני מבין שהשרה חשבה לעשות את הצעד הזה מתון יותר, ואני חושב שהמהלך הזה הוא נכון גם לפי מה שאנחנו הצגנו מבחינת המספרים והמשקלות.

רונן כהן: צריך לזכור שהדברים שנשמעים כאן מפי מר ישראלי באים על רקע ובאים מפי קבוצה שבכלל לא משלמת היטלים.

רונן כהן: זאת אומרת, מה שעומד מאחורי העניין הזה הוא: אנחנו רוצים שתהיה לנו זכות הצבעה כמו כולם, למרות שאנחנו כבר ארבע שנים נמנעים בצורה עקרונית מלשלם היטלים.

רונן כהן: ולכן, העמדה הזאת בעיניי, לכל הפחות, היא לא עמדה בתום לב.

רונן כהן: זאת אומרת, מגיעים אנשים שאומרים: בכוונה אנחנו לא נשלם היטלים.

רונן כהן: אבל, תנו לנו זכות הצבעה כמו כולם תוך שינוי המצב הקיים.

רונן כהן: אני סבור שיש להביא את העניין הזה כדי שיהיה ברור מה המניע.

כרמל שאמה-הכהן: האם יש זכות הצבעה למי שלא משלם היטלים?

רונן כהן: קול אחד.

רונן כהן: בוודאי שיש לו זכות הצבעה, לא שוללים את זה ממנו.

רונן כהן: אבל, המשקל הנוסף שהוא פועל יוצא של היקף הפעילות החקלאית שלו לא יהיה, מכיוון שהוא בחר שלא לשלם היטלים, והוא עושה את זה כבר במשך שש שנים.

כרמל שאמה-הכהן: נקודת ההתייחסות שלי זה היא לא מי שמשלם היטלים.

כרמל שאמה-הכהן: מעניין אותי החקלאי הקטן שמשלם היטלים מול החקלאי הגדול שמשלם היטלים.

כרמל שאמה-הכהן: תטפלו בחריגים.

צבי אלון: צריך להבין – יושבים האנשים האלה שנבחרו על-ידי המגדלים, ומהווים רוב בגוף הזה.

צבי אלון: הם מחליטים על גובה ההיטלים ועל השימוש בהם.

צבי אלון: אני חושב שזה סביר שאנשים שנושאים בנטל ייקחו את האחריות כשהם מחליטים לחייב 20 דונם לקילו או 50 שקל לדונם, בכדי לעשות קידום מכירות או בכדי לפתח זנים, או בכדי להשקיע בדברים אחרים.

צבי אלון: אנשים שמוציאים מכיסם את הכסף מחליטים על זה.

צבי אלון: זה לא רק עיקר, זה רוב רובו של התקציב.

סער פאוקר: שמי סער פאוקר, ואני היועץ המשפטי של התאחדות האיכרים.

סער פאוקר: כפי שאמרתי בישיבה הראשונה בנושא הזה בחודש מרס, גם אנחנו חושבים שיש מספר דברים שצריך לשנות בחוק.

סער פאוקר: אבל, צריך לשים לב וצריך להבחין בין הדיון בחוק לבין הדיון כאן שהוא בתקנות.

סער פאוקר: הקשר בין התשלום לבין זכות ההצבעה הוא אחד הנושאים שלדעתנו צריך לחשוב על שינוי בחוק.

סער פאוקר: אבל, לא פה.

סער פאוקר: למשל, מה קורה עם מישהו שיש לו מחלוקת בתום לב עם המועצה על תשלום ספציפי, להבדיל ממישהו שבאופן עקרוני לא מוכן לשלם?

סער פאוקר: לסוגיה שבה אנחנו דנים כרגע, סעיף 7(ב) לתקנות – עם כל הכבוד, אני חושב שההצעה שכבודו הציע - 50% - היא הצעה טובה.

סער פאוקר: השרה מוכנה 75%.

סער פאוקר: בעיניי 50% יותר טוב.

סער פאוקר: אבל, החשש שלי הוא שאם אנחנו נתעקש על ה-50% בסוף נישאר עם ה-100%, כי התקנות הקיימות הן 100%.

סער פאוקר: אם אנחנו לא נתקין את התקנות האלה לפני הבחירות עלולים להישאר עם מצב יותר גרוע שהבחירות יהיו לפי 100% שזה לדעת כולם לא מתאים.

סער פאוקר: לכן, עם כל הכבוד, אנחנו תומכים בהצעה הנוכחית של משרד החקלאות לגבי ה-75%.

סער פאוקר: דבר שני – אנחנו ביקשנו ממועצת הצמחים גם כדי לעודד אנשים להגיע להסדרי תשלומים עם המועצה, שמי שיעשה או עשה כבר הסדר תשלומים עם המועצה שהוא התחייב לשלם במספר מסוים של תשלומים, הפקיד צ'קים וכו', יכירו בו כאילו הוא שילם את הכסף.

סער פאוקר: נאמר לנו שהנושא הזה יידון על-ידי השופט שעומד בראש ועדת הבחירות.

סער פאוקר: תודה.

דוד ישראלי: אדוני, אני חייב להגיב פה על שני דברים, והייתי רוצה גם לשמוע פה נתון מהאנשים המוסמכים לגבי אחוז האנשים שהצביעו בבחירות הקודמות למועצת הצמחים.

דוד ישראלי: הייתי מאוד לשמח לדעת את הנתון הזה, ואם אפשר עוד לפני שאני מדבר.

דוד ישראלי: האם מישהו יכול להגיד כמה הצביעו באחוזים?

דוד ישראלי: מה היה אחוז הצבעה?

צבי אלון: אני לא הייתי שם.

אורי נוסבאום: הייתי יכול לפנות אלינו, היינו בודקים את זה.

דוד ישראלי: הערכתי היא שהצביעו מסך המגדלים לא יותר מ-30%.

אורי נוסבאום: חבל שלא בדקת את זה לפני.

אורי נוסבאום: אם אתה בא לפה ומעלה טענה מסוימת, היית יכול לבדוק את זה.

דוד ישראלי: תבדקו, התוקפנות לא במקומה.

דוד ישראלי: נשתדל לדבר בצורה מנומסת.

דוד ישראלי: אני מוכרח לציין פה עובדה – בכל ישיבה שאנחנו משתתפים בה, האנשים האלה פה שמייצגים 1,700 חקלאים - אגב אנחנו כל קיבוץ סופרים לא בתור מספר האנשים המצויים באותו ענף או בסך הכול בתוך הקיבוץ הזה, אלא כשאנחנו אומרים 1,700 ו-47 קיבוצים תומכים בנו, אז כל קיבוץ מהווה קול אחד גם כן.

דוד ישראלי: מה שאמר קודם מר צבי אלון הולך לשני הכיוונים.

דוד ישראלי: אבל, בכל מקום אנחנו שומעים את נושא העבריינות במירכאות שלנו.

דוד ישראלי: אף אחד מאיתנו לא הורשע בבית משפט.

דוד ישראלי: המחלוקות שקיימות עומדות בבית המשפט, ועוד נראה מה יצא שם.

דוד ישראלי: נראה בבתי המשפט מי יש לו סמכות לגבות היטלים, ומי אין לו סמכות לגבות היטלים.

דוד ישראלי: כשנורשע בבתי המשפט בכל האינסטנציות הקיימות אז אדון צבי אלון תוכל להגיד שאנחנו מפירי חוק.

דוד ישראלי: בינתיים מי שמפר חוק זה מועצת הצמחים שגובה היטלים ללא סמכות, זה מועצת הצמחים שמקזזת לחקלאים נזקי טבע שמדינת ישראל משלמת את הפרמיה שלה ב-80%, ואז מועצת הצמחים שמה את היד על הכסף הזה, ולוקחת מחקלאים שצריכים את הכסף הזה לקיום המשק, כמו אסון טבע 2008 ששם החקלאים גמרו את המשקים שלהם לגמרי, ומועצת הצמחים שמה על זה את היד, ולקחה את הכסף, ועוד מתפארת אחר כך שהחקלאים משלמים את ההיטלים, כשהיא כמובן מחשבת את כל המיליונים האלה שהיא לקחה בתור תשלום היטלים מרצון של חקלאים.

דוד ישראלי: חקלאים לא משלמים כי הם לא יכולים, והם גם חושבים שהגיע הזמן לשנות את החוק - זה המסר שלנו.

דוד ישראלי: מילה אחרונה לסיום, אמר פה צבי אלון 50 שקל ישלם מגדל האפרסק היטלים, לא נורא.

דוד ישראלי: ואני אומר, זה כן נורא.

דוד ישראלי: כי בתחשיבי משרד החקלאות הרשמיים - ואמרנו את זה השבוע למנכ"ל משרד החקלאות כשישבנו בישיבה עם שרת החקלאות - בממוצע בשבע השנים הראשונות למגדל מטעים אין רווח, ואחרי שבע שנים הוא מתחיל להרוויח סדר גודל של כמה מאות שקלים.

דוד ישראלי: בוא נאמר 500 שקל רווח לדונם לשנה.

דוד ישראלי: הם באים והם רוצים 10% מהרווח אחרי שהבן אדם שילם כבר מס הכנסה, וביטוח לאומי, ומס מעסיקים.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא לדיון היום.

דוד ישראלי: הפואנטה פה היא שהוא נקב במספר 50 שקל – לא נורא, שישלמו.

דוד ישראלי: אנחנו טוענים: כן, זה כן נורא.

דוד ישראלי: זה 10% מהרווח של החקלאי.

צבי אלון: אדוני, אני מצטער.

צבי אלון: עשרות שנים אני מופיע בוועדות הכנסת.

צבי אלון: מעולם לא ראיתי תופעה של ניצול הוועדה רק בשביל – וסלח לי שאני אומר את זה – לפרסם אחר כך ברבים את הפרוטוקול כשעיקר הפרוטוקול זה הדברים של אדון ישראלי ואחרים.

צבי אלון: בשתי מילים אני מוכרח לומר כך.

כרמל שאמה-הכהן: אבל, אדם שמפרסם של עצמו לא צריך פרוטוקול.

צבי אלון: כן, אבל זה עושה רושם.

צבי אלון: אני מסכים איתך.

צבי אלון: לכן, אני גוזל מזמנכם שתי שניות על מנת לומר כך.

צבי אלון: ראשית, לא אמרתי לא נורא.

צבי אלון: נתתי דוגמה ש-50 שקל זה תשלומים שאנשים משלמים.

צבי אלון: הזכרתי את זה בהקשר למדד שמונח פה לדיון על סדר-היום של היטלים כחלק מהחישוב של הנושא.

צבי אלון: לעובדות שאנחנו שומעים פה אין זכר, אין קשר.

צבי אלון: הדברים הם שונים לגמרי.

צבי אלון: גם בית המשפט העליון נתן את דעתו שהפעילות של המועצה היא דבר סביר ושקול.

צבי אלון: הם, למשל, אומרים: אם אנחנו כל כך חשובים, שיעשה את זה משרד החקלאות.

צבי אלון: אמרה השופטת העליונה הגברת עדנה ארבל שהיא דווקא חושבת שהנושא שחלק מהדברים האלה נעשים על-ידי תקציב המדינה וחלק על-ידי כספים של המגדלים באמצעות המועצה הוא דבר מדוד ושקול וסביר.

דוד ישראלי: אמר השופט רובינשטיין באותו פסק דין שהוא לא מבין מה הכפילות הזאת.

כרמל שאמה-הכהן: אני מבקש להפסיק את הוויכוח.

כרמל שאמה-הכהן: נציגת משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, בבקשה.

חן כהן: יש לי תשובה בנוגע לשאלתך הקודמת לגבי התאחדות התעשיינים.

חן כהן: בסופו של דבר, התאחדות התעשיינים הוא ארגון של מעסיקים, והממשלה לא מפקחת על ארגונים שכאלה, ולכן אין לנו מידע לגבי הליך הבחירות.

חן כהן: אם תרצו שנברר אנחנו יכולים לפנות אליהם באופן אישי.

כרמל שאמה-הכהן: קיבלתי תשובה לגביהם ב-SMS.

ניר ימין: אני מניח שזה שונה כי התאחדות התעשיינים היא לא גוף סטטוטורי.

חן כהן: לא, היא וולונטרי.

כרמל שאמה-הכהן: לקחתי את זה בתור מבנה של גוף יצרני, כמו מועצת ייצור כזאת, שיש הבדלים בין המפעלים.

כרמל שאמה-הכהן: משרד החקלאות לא יאהב את התשובה איך התעשיינים בוחרים.

כרמל שאמה-הכהן: שם דין מפעל קטן כדין טבע ואוסם.

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, הם באים ומצביעים אחד לאחד.

קריאה: כך צריך גם פה.

קריאה: גם אצלנו בהתאחדות האיכרים זה כך.

כרמל שאמה-הכהן: כל הבקשה שלכם היא לשנות ל-1: 75.

צבי אלון: אחרת אנחנו נישאר עם ה-100.

צבי אלון: יש תקנה קיימת שאומרת את המשקל הקיים של ההיטלים.

לאה ורון: סליחה, זה לא נכון מה שאתה אומר.

לאה ורון: הוועדה אישרה נוסח מסוים בישיבה ב-22 במרץ.

צבי אלון: השרה לא חתמה על זה.

לאה ורון: אז אין לכם תקנות – זה המצב.

ניר ימין: לא, יש היום את התקנות הקיימות שזה 100% כמו שהוא אומר.

צבי נוסבאום: - - - היום זה תיקון לתקנות הקיימות.

צבי נוסבאום: הקיימות קובעות 100%.

צבי אלון: לכן, אני אומר שעדיף ללכת בדרך הפשרה.

דוד ישראלי: יש פה קטע של איום – זה לא לעניין.

דוד ישראלי: אני חושב שהם כבר הפסידו את ה- timing שלהם בתקנות הקיימות.

דוד ישראלי: היו צריכים כבר מזמן לצאת עם כל הרשימות ועם כל הדברים.

כרמל שאמה-הכהן: השרה דיברה גם איתי, ואני גם שומע אתכם פה.

כרמל שאמה-הכהן: לא הצלחתם לשכנע אותי לגבי 1: 75, ואני אומר לך את זה בלב שלם.

כרמל שאמה-הכהן: אם זה חוזר להיות 100% וזה לא יצא תחת ידי, זה כבר עניין אחר.

כרמל שאמה-הכהן: זה יורד לבסיס של הדמוקרטיה הבסיסית.

כרמל שאמה-הכהן: לי קשה לאשר את זה, ואני אומר לכם את האמת.

כרמל שאמה-הכהן: לא הבאתם פה איזה נימוק משכנע.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו קבענו את זה כדיון ראשון מייד עם החזרה מהפגרה על מנת לנסות לאפשר לכם לשנות את זה.

כרמל שאמה-הכהן: אבל, אני לא רואה פה משהו.

כרמל שאמה-הכהן: להיפך, מי שחושש במשרד החקלאות מה-1 פלוס 50, זה חשש מוגזם.

כרמל שאמה-הכהן: להיפך, זה אולי יכול לעשות רק יותר טוב במועצת הצמחים – להכניס אם לא את כולם, לא את כולם הסרבנים.

כרמל שאמה-הכהן: אולי חלק מהם למעגל ההשתתפות במערכת הזאת, כי המנגנון הזה של דיספרופורציה בזכות הדמוקרטית, לדעתי, מרחיק אנשים ממעגל הבחירות וממעגל ההשתתפות בקבלת ההחלטות.

כרמל שאמה-הכהן: ולכן, אם תרצו לחזור לתקנות המקוריות – זוהי בחירתכם.

כרמל שאמה-הכהן: ואם לא – יש לכם את התקנות שאישרנו, וזה המקסימום שאנחנו יכולים לעשות.

לאה ורון: צריך גם להזכיר שבתקנות שאישרה הוועדה נכללים תיקונים רבים ונוספים שגם הם לא יהיו אם משרד החקלאות בוחר להישאר עם הנוסח הישן של התקנות.

כרמל שאמה-הכהן: וגם לאחר שגם אישרתם את זה, ואנחנו כבר הוצאנו מכתב.

כרמל שאמה-הכהן: אני חשבתי שיש לכם איזשהו משהו קיצוני, איזה טעות שנפלה תחת ידה של הוועדה, איזה משהו שפספסנו בגדול, ולכן נתתי את הסכמתי לקיים את הדיון הזה לפנים משורת הדין כי זה מעשה שנעשה, מעשה עשוי, וזה באמת היה תהליך חריג.

כרמל שאמה-הכהן: אבל, לא שמעתי פה משהו חדש.

כרמל שאמה-הכהן: ברור לי שמי שאהב את ה-1 פלוס אין סוף פרופורציה יאהב יותר 1:75 מאשר אחד וחצי.

כרמל שאמה-הכהן: אבל, אני הייתי רוצה אחד לאחד.

כרמל שאמה-הכהן: אבל, הלכתי ואיזנתי פה, והלכתי בדרך האמצע.

כרמל שאמה-הכהן: אחד וחצי נראה לי ראוי ומאוזן.

כרמל שאמה-הכהן: תוכלו להישאר גם עם ה-100%, אבל זו כבר תהיה בחירתכם.

ניר ימין: מאחר והוגשו תקנות חדשות – הוועדה אומנם כבר אישרה את התקנות הקודמות – רק שיובהר למען הסדר הטוב שכל השינויים עם כל התיקונים שאושרו בפעם הקודמת תקפים והם מאושרים על-ידי הוועדה.

כרמל שאמה-הכהן: מה שנשאר - השרה צריכה לחתום, אם היא רוצה.

ניר ימין: נכון.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה, הישיבה נעולה.