ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 456, 2011-03-15 12:30

רחל אדטו: שלום לכולם, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה.

רחל אדטו: הישיבה היום כונסה בשל הצעה לסדר לדיון מהיר של ארבעה חברי כנסת: חבר הכנסת עפו אגבאריה, חבר הכנסת אחמד טיבי, חבר הכנסת טלב אלסאנע וחבר הכנסת איתן כבל, הבקשה הייתה לדון בקושי המיוחד בבחינה האחרונה לרישוי הרופאים.

רחל אדטו: אני אבקש מחבר הכנסת עפו אגבאריה לפתוח.

רחל אדטו: בבקשה, תציג את הבקשה.

עפו אגבאריה: גברתי היושבת ראש, חבריי חברי הכנסת, אורחים נכבדים.

עפו אגבאריה: ביקשנו לעלות לסדר היום לדיון מהיר בוועדה את עניין הבחינה לסטאז' שבוצעה בזמן האחרון.

עפו אגבאריה: היו תלונות רבות מצד הנבחנים על אי הגינות בשאלות ובעיקר בחלקה השני של הבחינה.

עפו אגבאריה: יש לציין שלבחינה ניגשו 788 רופאים, מתוכם 512 כאלה שנכשלו בעבר.

עפו אגבאריה: אני מניח שהמספר הזה הרבה יותר גדול, לי ידוע שיש כבר רופאים שנטשו את הרעיון ולא ניגשו שוב.

עפו אגבאריה: כלומר ישנו מאגר של מעל 1,000 רופאים שאולי בדרך יותר מבינה וקצת יותר בונה לבעיית חוסר הרופאים במדינה, היה ניתן לנצל את המאגר הזה ולהביא מתוכם כמה רופאים.

אריה אלדד: כמה נכשלו השנה מתוך ה- 788 נבחנים?

רחל אדטו: עדיין אין תשובות.

עפו אגבאריה: לבחינה נרשמו 788, אבל ניגשו רק 762 ומתוכם, 512 נכשלו בעבר ולהם זו לא הבחינה הראשונה.

עפו אגבאריה: את הנתון הזה קיבלתי ממשרד הבריאות.

עפו אגבאריה: הבחינה הייתה מורכבת משני חלקים, החלק הראשון היה סביר והחלק השני היה באיזו מגמת הכשלה.

עפו אגבאריה: לא היה אפשר לענות על 110 שאלות במשך שעתיים וחצי שנפרשו על 75 דפים, צריך לזכור שיש לקרוא על השאלה, לחשוב באופן קליני ולענות על השאלה.

עפו אגבאריה: נמצאים כאן כל הרופאים שנמצאים בכנסת ויודעים מה המשמעות כשיש לך שאלה ארוכה.

עפו אגבאריה: בבחינה הזאת לא נמסרו לך אפילו הערכים הסטנדרטים או הערכים הנורמאליים של בדיקות המעבדה, כלומר אי אפשר היה ניתן להשוות.

עפו אגבאריה: אני רוצה לציין שמאחורי המגמה הזאת יש אמירה, אני לא רוצה לומר שאולי בגלל שהמדיניות של , אנחנו עדים שרק לפני שנה ואולי פחות, הסטודנטים שלמדו בירדן, הונגריה, גרמניה רובם המכריע עובר בפעם הראשונה.

עפו אגבאריה: מה קרה שבבחינה הזאת האנשים האלה לא עוברים?

עפו אגבאריה: מבנה הבחינה נערך באופן שהם לא יוכלו לעבור אותה.

עפו אגבאריה: אנחנו יודעים שהמדינה מייבאת רופאים אפילו מגיאורגיה, כולם יודעים את זה.

עפו אגבאריה: האם מישהו בחן את רמת הרופאים האלה שעובדים כעת?

עפו אגבאריה: אני רוצה להזכיר שעם העלייה הגדולה מחבר העמים לשעבר עלו כ- 34,000 רופאים ואף אחד לא ערך להם את הבחינות האלה וכתוצאה מכן רמת הרפואה לא ירדה בארץ.

אריה אלדד: עשו בחינות?

עפו אגבאריה: כן, עשו בחינות.

טלב אלסאנע: לא כולם עברו את הבחינה, כי זה היה פונקציה של וותק.

עפו אגבאריה: הרוב עברו.

עפו אגבאריה: אנחנו עדים שבבתי החולים ובמרפאות יש היום יש רוב גדול של רופאים יוצאי ברית המועצות לשעבר שגם מנהלים מחלקות ביד רמה, אני לא רואה שבגלל שקלטו את הרופאים האלה רמת הרפואה ירדה.

עפו אגבאריה: כלומר העניין של להקשות על הסטודנטים או על הרופאים החדשים כדי לא לפוגע ברמת הרפואה במדינת ישראל לא בדיוק נכון.

עפו אגבאריה: עצם העובדה שאותם רופאים מאותן המדינות הגיעו בשנים עברו תמכו והעלו את רמת הרפואה במדינת ישראל, זה אומר שהטענות האלה הן בלתי סבירות ולא נכונות.

עפו אגבאריה: גורם נוסף שיש לקחת אותו בחשבון, אותו הדבר קרה עם הרוקחים.

עפו אגבאריה: גם לרוקחים הייתה בחינת מכשילה ובסוף או המועצה המדעית היו מוכרחים לקבוע פקטור כדי לשנות את התוצאה.

עפו אגבאריה: אני לא רוצה להוסיף, נמצאים כאן חברי כנסת נוספים, אני מקווה שלאור המצוקה, אנחנו הרי יודעים שהמצוקה גדולה יותר בפריפריה, רוב הרופאים האלה הם מהפריפריה והם רופאים שסיימו את חוק לימודיהם ויכולים לעבוד באיטליה, גרמניה, צרפת ובכל מקום אחר אבל רק בישראל הם לא יכולים לעבוד, זה מוזר.

עפו אגבאריה: לכן אני חושב שצריך לעשות כמה דברים, ראשית לעצור את תוצאות הבחינה כדי לבדוק אם באמת החלק השני הבעייתי, שעליו מתלוננים כל הנבחנים, הוא באמת סביר.

עפו אגבאריה: במכתב מ הם אפילו מודים שרוב השאלות בחלק השני לא היו מהספרים או מהשאלות שהיו.

רחל אדטו: אתה רוצה שיבדקו את התוצאות, לא לשחרר את התשובות עד שבודקים את העניין.

עפו אגבאריה: יש עוד הצעות שנעלה בסוף, להשוות את מצבם לרופאים הישראלים שסיימו בארץ.

רחל אדטו: בבקשה, חבר הכנסת אחמד טיבי, המציע השני.

אחמד טיבי: תודה רבה לך גברתי היושבת ראש.

אחמד טיבי: אני אומנם חבר כנסת, אבל אני גם רופא.

אחמד טיבי: אני רוצה שכל רופא שעובד בארץ, שמטפל בבת שלי, בי, או בכל אזרח, יהיה רופא טוב בעל רמה מקצועית נאותה.

אחמד טיבי: יחד עם זאת, קשה שלא להציג מספר שאלות הקשורות הן על רמת הבחינה והן על הקושי הכללי והגורף שכל הנבחנים ציינו וגם על האסטרטגיה של העניין הזה.

אחמד טיבי: חלק ב' היה מורכב מ- 110 שאלות, פי שניים עמודים מחלק א', 35 עמודים מול 75 עמודים, כנראה, ניגשו 762, נרשמו 782 רופאים מחוץ לארץ.

אחמד טיבי: אורך הבחינה, שעתיים ורבע לכל חלק.

אחמד טיבי: אני רוצה לברך את מנכ"ל פרופסור גמזו, שנמצא כאן, ואני רוצה לומר שהנבחנים מדווחים שהשאלות היו מסורבלות, הניסוח היה בעייתי ובחלק גדול מהמקרים התרגום יצר בעיה בכמה שאלות.

רחל אדטו: איזה תרגום?

אחמד טיבי: תכף אני אסביר או שאבקש מנציגי הנבחנים שיסבירו, אני מעדיף שהם ידברו, הזמנו רבים מהם.

אחמד טיבי: גם דרגת הקושי היא בעלת רזולוציה שמתאימה לאו דווקא לבוגר סטאז' או לסטאז'ר, אלא היא מתאימה למומחה.

אחמד טיבי: כאשר שואלים מישהו, את זה אמרו לי הנבחנים, "איזה פלפ לעשות בשחזור אחרי כריתת שד", אני לא רוצה לחלוק על הרמה המקצועית של מחברי השאלות ועל היכולת.

אריה אלדד: כשבא סטודנט למחלקה זה מה שמלמדים אותו.

עפו אגבאריה: אבל כאלה שאלות שואלים את המומחים.

אחמד טיבי: השאלה לא הייתה כל כך מופשטת.

אחמד טיבי: תשמעו, אני רוצה לתהות ולשאול ולקשור את זה עם מה שהיה ברוקחות.

אחמד טיבי: במדינת ישראל בשנה האחרונה אמרו שיש מחסור אדיר ברופאים, אמרו ועדיין יש מחסור ברופאים, עד כדי כך שהחליטו או אמרו שרוצים לייבא רופאים מחוץ לארץ, לא רופאים מאוסטרליה, קנדה, צרפת או ארצות הברית אלא מגיאוגריה, איטליה, רומניה, את אותם רופאים שלמדו יחד עם הבוגרים, למדו והם כבר רופאים, האנשים האלה וגם אלה שנגשו כעת לבחינה הם רופאים שעובדים באירופה, הם עובדים לשביעות רצון ואף אחד לא אמר שהם התרשלו או שהרמה המקצועית שלהם לא טובה, ולא מתאימה לאירופה.

אחמד טיבי: הקולגות שלהם יכולים בטיסה לישראל להיות אלה שיובאו לישראל כדי לעבוד כאן, זה מגוחך.

אחמד טיבי: לגבי האסטרטגיה, מדינה שמצהירה שיש מחסור ברופאים, אני לא אומר שצריך להעסיק רופאים לא טובים, היא לוקחת את זה גם בבחינות הסטאז', היא אמורה לקחת את זה בחשבון גם בבחינות הסטאז'.

אחמד טיבי: אני מבקש אם לא להוריד את רמת השאלות, לא לעלות את רמת השאלות בצורה כזאת שנוצר רושם שאף אחד לא יעבור, יש רושם, אני לא יודע אם זה נכון ובודקים את זה.

אחמד טיבי: למה אני אומר שהרושם הוא שאף אחד לא יעבור?

אחמד טיבי: – אתם יודעים, תקנו אותי אם אני טועה, כמה עברו את בחינת הרישוי ברוקחות?

אחמד טיבי: – בבחינה אחרונה אף לא נבחן אחד, את זה אתם לא יודעים אבל אף אחד לא עבר את בחינת הרישוי ברוקחות.

אחמד טיבי: יש סיבה.

אחמד טיבי: אני יודע מה ההסבר של , שהיו חמישה עותקים של טפסים שהסתובבו בשטח, אנחנו עשינו בחינה חדשה ודפקנו את הנבחנים, או שהם נדפקו.

אחמד טיבי: עשו תרגיל.

אחמד טיבי: זאת האסטרטגיה?

אחמד טיבי: ככה מכשירים רוקחים או רופאים טובים יותר?

אחמד טיבי: התשובה היא לא.

אחמד טיבי: גברתי היושבת ראש, אגב טכנית וזה לא קשור לרמת הבחינות, אבל כאשר המדינה, מזמין נבחנים רצוי שהנבחנים יבחנו בתנאים סניטרים טובים ולא בחדר עם דליפות ובתוך שלולית מים כמו שהיו במקום הבחינה, היו נזילות, זה לא תקין.

אחמד טיבי: אני בטוח שכאשר יש קושי, אני כמעט משוכנע שאם המצב הוא שרוב או כל הנבחנים במבחן הסטטיסטיקאי נכשלים אז עושים פקטור או מבטלים את השאלות שרוב הנבחנים נכשלו בהן, זה מקובל בכל מקום בעולם, בארצות הברית וגם בישראל זה מקובל.

אחמד טיבי: לכן אני מציע אדוני המנכ"ל וגברתי היושבת ראש לא פרסם את תוצאות הבדיקה בשלב זה אלא לבדוק אצלכם את השאלות, לבדוק כמה עברו במבחן סטטיסטיקאי אובייקטיבי ואם הניתוח התוצאות ידרוש ולעשות במידת הצורך פקטור.

רחל אדטו: יש לי שאלה אליך באותו הקשר.

רחל אדטו: אם היית לוקח את הבחינה הזאת, כמו שהיא, ומדבר על האובייקטיביות שלה, לוקח את הבחינה הזאת ומעביר אותה לנבחנים בארץ שעשו את אותה בחינה, לקחת קבוצה של עשרים, שלושים, ארבעים איש - - -

אחמד טיבי: אני רוצה לומר לך, אני בוגר הארץ, אני אומנם לא ראיתי את כל השאלות אבל קראתי חלק רב מהן באתר האינטרנט, אני מעריך שגם בוגרי הארץ היו מתקשים לענות על השאלות האלה בהצלחה, אני מעריך שלסטאז'רים הייתה בעיה, זאת ההערכה שלי.

עפו אגבאריה: האם בוגרי הארץ נבחנים באותו צורה?

אחמד טיבי: אני בדיוק מגיע לנקודה הזאת.

אחמד טיבי: כל שנה יש שתי בחינות בלבד, כל שישה חודשים.

אחמד טיבי: גברתי היושבת ראש לי יש הצעת חוק מקדנציות קודמות שתמיד אני מציג אותה והיא נתקלת בסירוב של , הצעה שאומרת שלא תהיינה רק שתי בחינות אלא שלוש-ארבע בכדי שמי שלא הצליח בבחינה אחת לא ימתין שישה חודשים שלמים מובטל ומתוח.

רחל אדטו: למה זה?

עפו אגבאריה: אין לו מקור פרנסה.

רחל אדטו: למה זה צריך להגיע להצעת חוק?

אחמד טיבי: אם הם יעשו את זה בלי הצעת חוק, אני מוכן לבטל את הצעת החוק שלי ולא להגיש אותה.

רחל אדטו: נקבל התייחסות של המנכ"ל.

אחמד טיבי: לבוגרי הארץ בבחינה, יש חמש בחינות נפרדות בחמישה מקצועות, זה יותר סביר, זה פחות קשה, מאשר לכווץ את כל החומר ואת כל המקצועות, בבחינה אחת עם מספר רב של שאלות, שזה יותר קשה.

רחל אדטו: אתה רוצה השוואת תנאים?

אחמד טיבי: השוואת תנאים, זה מה שאני דורש.

אחמד טיבי: השוואת תנאים בין בוגרי חוץ לארץ לבוגרי הארץ.

אחמד טיבי: יש פטור לבוגרים ממדינות מסוימות, למשל: צרפת, דרום אפריקה, ארצות הברית, אנגליה, אוסטרליה וקנדה.

עפו אגבאריה: דרום אפריקה עד עכשיו?

אחמד טיבי: כן.

אחמד טיבי: אלה המדינות.

אחמד טיבי: למה צרפת ולא גרמניה למשל?

אחמד טיבי: למה צרפת ולא איטליה?

אחמד טיבי: אני רוצה לשמוע תשובות.

אחמד טיבי: התשובה מעניינת.

אחמד טיבי: אגב, יש יותר סטודנטים ישראלים לרפואה באיטליה מאשר בצרפת, או בגרמניה יותר מאשר בצרפת.

אחמד טיבי: גברתי היושבת ראש, לכן, כדי להציל את הרפואה בארץ ולשמור על רמה נאותה של הרופאים, אין להעלות את דרגת הקושי של המבחנים, יש להשאירה על רמת קושי סבירה שתבחן את היכולת של רופא שכבר מועסק באירופה ושיוכל להשתלב ברפואה ובבתי החולים וגם במרפאות כאן בארץ.

אחמד טיבי: תודה רבה.

רחל אדטו: תודה רבה.

רחל אדטו: המציע הבא, חבר הכנסת טלב אלסאנע, בבקשה.

טלב אלסאנע: גברתי היושבת ראש, אני מצטרף לדברי קודמיי.

טלב אלסאנע: אני רוצה להוסיף ולשאול האם הזעקה הקולקטיבית של הנבחנים היא מקרית או שיש בעיה עם הבחינה?

טלב אלסאנע: אם מטרת הבחינה היא להכשיר או להכשיל נבחנים?

טלב אלסאנע: האם הבחינה מצביעה על הנבחנים או על הבוחנים?

טלב אלסאנע: האם יש הבדל בין האנטומיה של גוף האדם באיטליה לגוף האדם בישראל?

אריה אלדד: יש הבדל.

קריאה: אריה אלדד, הוא מדבר על אנטומיה ולכן תזהר.

טלב אלסאנע: אני לא מדבר על הפוליטיקה שהיא שונה כי יש עולים חדשים מצרפת שצריך לעודד אותם ויש פחות עולים מגרמניה.

טלב אלסאנע: אם המגמה לעשות סלקציה של רופאים, ליצור כאן רופאים מובטלים, ליצור קבוצה של צעירים שאנחנו יודעים באיזו השקעה של זמן וכסף הם עשו כדי להגשים את חלומם, ובחינה פשוטה אחת הורסת להם את עולמם.

טלב אלסאנע: אתם יודעים מהן ההשלכות של הדבר על הנבחן, על משפחתו, התקוות שלו, החלומות שלו, אכזבות, מה הוא יעשה עד לבחינה הבאה?

טלב אלסאנע: הגישה צריכה להיות גישה סבירה, אין לי ספק שאתם יכולים לערוך בחינה שאף אחד לא יכול לעבור אותה.

טלב אלסאנע: זה אפשרי, האם זה כישרון?

טלב אלסאנע: לדעתי הכישרון הוא לערוך בחינה מאוזנת, סבירה שתעשה את הסלקציה הנכונה.

טלב אלסאנע: אין לי ספק שהבחינות הן מבחינת רמת הקושי והזמן שעמד לרשותם אינו סביר.

טלב אלסאנע: היה כאן שינוי מפתיע, בעבר התרגלו להתכונן לבחינה X וכאן ערכו את הבחינה באופן שונה, שאלות חדשות, ניסוח אחר שלפעמים הוא הניסוח מסורבל, לפעמים השאלה לא מובנת, יש בעיה גם עם רמת הקושי וגם הזמן שעמד לרשותם.

טלב אלסאנע: שאלה קשה אפשר לפתור עם יותר זמן, אבל פה הייתה גם שאלה קשה וגם פחות זמן - הצירוף הזה הוא הרסני.

טלב אלסאנע: רבותיי, יש בעיה עם הבחינה ופחות בעיה עם הנבחנים.

טלב אלסאנע: צריך לתקן את המעוות ואת הבחינה עצמה.

טלב אלסאנע: האיזון הוא לאפשר לתלמידים לעשות את הפקטור, שאלות מכשילות לבטל ולאפשר מספר גדול יותר של בחינות כדי לתת יותר הזדמנויות.

טלב אלסאנע: תודה רבה.

רחל אדטו: תודה רבה.

רחל אדטו: לפני שאני אתן את רשות הדיבור לחבר הכנסת איתן כבל, הסתדרות הרפואית ו יתייחסו אחר כך, אבל כדי להבהיר את העניין אני מבקשת, מי הגוף שמוציא את הבחינות, האם זו המועצה המדעית, ההסתדרות הרפואית, ?

רחל אדטו: מי אחראי על הבחינה עצמה.

אמיר שנון: אני מנהל האגף לרישוי מקצועות רפואיים.

אמיר שנון: על פי חוק מנכ"ל ממנה וועדה, הוועדה מורכבת מתשעה חברים, ארבעה מהם הם נציגי המועצה המדעית, ארבעה מהם נציגי דיקני הפקולטות לרפואה בישראל, אחד מהם נציג המנהל שזה בדרך כלל מנהל האגף.

אמיר שנון: זאת אומרת, שהוועדה הזאת מורכבת מרופאים בכירים במדינת ישראל, שכולם משכמם ומעלה, שמכירים את המטריה, ואני בהחלט חושב שהם משתדלים לחבר בחינה הוגנת,.

אמיר שנון: בוודאי שיש בחינות קלות יותר, או קשות יותר ויש גם בעיות.

אמיר שנון: יש גם הליך, אולי בהמשך אתייחס לבדיקה, הדיון הזה הוא קצת מוקדם כי הבחינה טרם נבדקה.

רחל אדטו: אתה תענה על זה אחרי הטענות, רק ביקשתי להבהיר את הטכניקה של העניין.

רחל אדטו: הרכב הוועדה של שמונה חברים עם יושב ראש הוא הרכב קבוע או בכל בחינה משתנה ההרכב?

אמיר שנון: הוא הרכב קבוע.

אמיר שנון: הוא השתנה לפני כמה שנים, בעיקרון הוא קבוע ולא בכל בחינה יושב הרכב אחר.

רחל אדטו: ארבעה וארבעה ברור לי, אבל אותם אנשים, אותם פרסונות יושבים בבחינה או שמחליפים את הפרסונות?

עפו אגבאריה: לקדנציה מסוימת או לכל הזמן?

אמיר שנון: אותם אנשים יושבים בוועדה, זו קדנציה למספר שנים ויכולים להאריך את הקדנציה שלהם.

אמיר שנון: בוועדה הזאת החברים שלה מכהנים לדעתי קרוב לשלוש שנים.

אמיר שנון: כמובן שהם נעזרים ברופאים נוספים בבחירת השאלות, אבל הם אלה שמחליטים אלו שאלות תכנסנה לכל בחינה.

רחל אדטו: תודה רבה על ההבהרה.

ג'מאל זחאלקה: סליחה, שאלת הבהרה נוספת.

ג'מאל זחאלקה: אין חלוקה לפי תת מקצועית, כלומר פנימית, עיניים ואחרות?

ג'מאל זחאלקה: בחלוקה הזאת יש פיזור מקביל לבחינות בארץ?

אמיר שנון: השאלה שלך דווקא מצוינת.

אמיר שנון: לכל מקצוע יש נציג, למשל יש נציג שהוא רופא פנימי, יש נציג שהוא רופא גניקולוג שזה תחום ההתמחות שלו, יש נציג שהוא מומחה ברפואה פסיכיאטרית וכדומה.

רחל אדטו: חבר הכנסת איתן כבל, המציע האחרון בבקשה.

איתן כבל: תודה גברתי.

איתן כבל: קודם כל, אני מצטרף לדבריהם של קודמיי.

איתן כבל: אני רוצה לקחת נקודה אחת ולחדד אותה, לפתוח ולומר שגם הברור מאליו ראוי שיאמר.

איתן כבל: אף אחד מאיתנו לא מהמציעים ולא מחברי הכנסת שנמצאים כאן, כמו שאמר חבר הכנסת אחמד טיבי רוצה שחס וחלילה יוסמכו רופאים שלא עומדים בסטנדרט הרפואי, תמיד נרצה שיטפלו בנו הרופאים הטובים ביותר, כל אחד בתחום בו הוא עוסק.

איתן כבל: מעבר לכל הדברים שנאמרו כאן, יש מקרים שקורה מצב חריג, אנחנו באים ואומרים שצריך לבדוק את המצב עוד לפני שבכלל אנחנו שואלים את כל השאלות מה כן ומה לא, כן גיאורגיה או לא, כן צריכים רופאים בארץ או אין מחסור ברופאים.

איתן כבל: ברור שנוצר מצב שהוא לא רגיל, יכול להיות, באמת יכול להיות שכל המחזור הזה יצא דפוק, יכול להיות כי הכל יכול להיות.

איתן כבל: אבל יכול להיות שבדיוק באותה נקודה שמחברי השאלות, אני סומך עליהם והם ידעו לחבר שאלות לתלמידים בארץ וגם בשנים קודמות, הם ידעו לעשות את זה גם הפעם אבל לפעמים באווירה מסוימת או בהקשר מסוים המבחן יותר קשה ממה שנדרש.

איתן כבל: בסופו של עניין השאלה היא מה היה מצבם של הנבחנים האלה אם הם היו נדרשים לענות על הבחינה שהסטודנטים שלמדו בישראל נבחנו בה.

איתן כבל: אנחנו רוצים את הרופאים הטובים ביותר ושיותאם הסטנדרט, עזוב כרגע אם כן באים מגיאורגיה.

איתן כבל: אלו קשיים שקורים כל הזמן.

איתן כבל: אני אומר את זה מבלי להיכנס לפוליטיקה.

איתן כבל: אני רוצה לדעת ולהיות סמוך ובטוח הרופאים האלה, הנבחנים האלה אילו היו נדרשים לעשות את הבחינה שעשו הסטודנטים שלמדו בישראל לדעת אם התוצאה הייתה דומה לנבחנים הישראלים או שהם גרועים וכעת הם באים לחברי הכנסת ומבקשים להציל אותם כי הם לא למדו טוב לבחינה.

איתן כבל: אני אומר גם לך אדוני המנכ"ל, לא סתם אתה רואה כאן קואליציה שהיא לא עניין של מה בכך, מתאגדים כאן חברי כנסת כמעט מכל סייעות הבית, שוחחנו על זה בהקשרים וזה לא שחבר הכנסת אחמד טיבי פנה אלי או מאן דהוא פנה לאחר, זאת אומרת זה באינסטינקט לכתבה הזאת, אתה מרגיש בתוכך שהנושא ראוי להיבדק.

איתן כבל: יכול להיות שאחרי הבדיקה נגיד שהכל בסדר ולא היה כלום ונאמר לכם חברים יש מכוני הכנה לכו לפרנס אותם.

איתן כבל: לגופו של עניין, אנחנו תובעים, לפחות אני, אני מבקש שבנסיבות האלה, תיעשה בדיקה טרם פרסום התוצאות.

איתן כבל: אני רוצה לחדד את העניין כי זאת הנקודה, ברגע שהסוסים יצאו מהאורווה נתחיל להיכנס לעניינים ולשאלות שאף אחד מאיתנו מסביב לשולחן לא ידע לענות עליהן.

איתן כבל: לכן זאת הבקשה ואנחנו בעצם מבקשים גם להגן על עצמנו כאזרחים מהשורה וגם להגן על קבוצה שפנתה וביקשה מאיתנו כתף מתוך תחושה שנעשה לה עוול.

איתן כבל: תודה.

רחל אדטו: תודה.

רחל אדטו: בבקשה, נציג המתמחים.

ברק סטוצ'ינר: אני נציג מטה המאבק של הרופאים.

ברק סטוצ'ינר: ראשית גברתי היושבת ראש וחברי הכנסת המכובדים, אני רוצה להודות לכולכם שהגעתם היום לכאן, אני יודע שזה לא דבר של מה בכך וברור לנו שזמנכם עמוס ביותר, כמובן גם לרופאים הנכבדים שהגיעו מהסתדרות הרופאים, המועצה המדעית ו, אנחנו מודים לכם.

ברק סטוצ'ינר: כפי שצוין לאחר המבחן האחרון קרה בישראל דבר תקדימי, מאות רופאים יצאו בראש מושפל ובתחושה של אי צדק עצום שנגרם להם.

ברק סטוצ'ינר: התחושה הזאת הובילה להתאחדות של מאות רופאים ממגזרים שונים, דתות שונות, עולים חדשים ואזרחים תושבים חוזרים, למעשה כולנו יצרנו יחד את מטה המאבק.

ברק סטוצ'ינר: אני אישית נמצא כאן כנציגם של הרופאים שנבחנו ולא מדבר רק בשמי.

ברק סטוצ'ינר: אני מוכרח לציין משהו ספציפית להיום.

ברק סטוצ'ינר: היום בבוקר במסגרת ראיון לתכנית "הכל דיבורים" ברשת ב', לתדהמתנו במקום להתייחס לטיעונים האמיתיים ולמהות העניין ולמהות הבעיה בחר נציג להתייחס לעניין אישי ולכישורים הספציפיים שלי.

ברק סטוצ'ינר: אנחנו רואים את זה כדבר תמוהה ולא לעניין.

ברק סטוצ'ינר: מעבר לכך, לאור הבחינה האחרונה וקודמותיה נראה שאין בקרה נאותה, אחרת כיצד ניתן להסביר כישלון של 75% עד 85% מהרופאים בכל מועד?

ברק סטוצ'ינר: ברור שבכל מועד יש מספר שאלות שבאות לסנן את מבקשי הרישיון, אבל בבחינה הזו היה חלק שלם כזה.

ברק סטוצ'ינר: החלק השלם הזה בא ממש בכדי להקשות עלינו ולא היה הוגן במיוחד.

רחל אדטו: אתה מתכוון לחלק השני של המבחינה.

רחל אדטו: אתם משיגים על החלק השני של המבחן, אין לכם בעיה עם המבחן אלא רק עם החלק השני?

ברק סטוצ'ינר: החלק השני.

ברק סטוצ'ינר: אורך השאלות בחלק השני היה ארוך משמעותית מחלקו הראשון.

ברק סטוצ'ינר: לצורך המחשה, בחלק הראשון היו 110 שאלות שניתנו שעה ורבע לפתור אותן, 110 השאלות התפרסו על כ- 35 עמודים.

ברק סטוצ'ינר: לחלק השני לעומת זאת ניתן את אותו פרק זמן ולפתור אותן והוא התפרס מעל ל- 75 עמודים.

ברק סטוצ'ינר: מעבר לאורך השאלות ניסוחן היה מסורבל, התרגום שלהן היה קלוקל ולמעשה לא היה כל סיכוי לקרוא, להבין ולהפעיל חשיבה קלינית בפתרונן.

ברק סטוצ'ינר: תוכן השאלות כפי שמכובדי דוקטור אחמד טיבי ציין לא תאם את הרמה הנדרשת שמסטאז'ר.

ברק סטוצ'ינר: הציעו כבר את ההצעות שלנו, אני רוצה להדגיש אותן.

ברק סטוצ'ינר: ראשית עצירת פרסום התוצאות עד ניתוח סטטיסטי אובייקטיבי ביישום פקטור כמקובל עבור בוגרי בתי ספר לרפואה בישראל.

ברק סטוצ'ינר: עבור מבקשי רישיון בארצות הברית באיחוד האירופאי, יש כלים סטטיסטיים לבחון האם מבחן הוא קביל או לא.

רחל אדטו: תסביר, אני מצטערת אבל אני לא מבינה את המשפט הזה.

ברק סטוצ'ינר: היום כשעושים מבחן יש אמצעים סטטיסטיים לבדוק את איכות השאלות, למשל אם בשאלה מסוימת למעלה מ- 60% או 70% מהנבחנים לא הצליחו לענות עליה נכון, השאלה הזאת לא צריכה להיות - - -

רחל אדטו: זה לא עומד בפני עצמו.

רחל אדטו: למה התחלת לומר לבדוק זה מול זה, מה שאמרת כרגע מקובל וניתן לבדוק את הפקטור בפני עצמו לבחינה הספציפית, למה היה החלק השני של המשפט?

רחל אדטו: אני לא הבנתי את החלק השני של המשפט.

ברק סטוצ'ינר: זה מה שנהוג כיום.

ברק סטוצ'ינר: כמובן שאנחנו מבקשים שהבדיקה הזאת תהייה בדיקה אובייקטיבית ולא בתוך המועצה המדעית עצמה.

רחל אדטו: המועצה המדעית זה הגוף.

ברק סטוצ'ינר: עם איזה פיקוח.

ברק סטוצ'ינר: מעבר לכך מאחר ויש רק שני מועדים בשנה הדבר כפי שצוין גורם ממש לירידה מתחת לקו העוני של רופאים, אנשים שהשקיעו את מיטב כספם בלימודי רפואה, לא שילמנו לאף אחד כדי לקבל את הרישיון, אנחנו רופאים מצוינים, וחבל להכניס אותנו למצב של מצוקה כלכלית ואישית עצומה כתוצאה מהמועדים בהם מתקיימים המבחנים.

ברק סטוצ'ינר: ההצעה השלישית היא עמידה בסילבוס מדויק.

רחל אדטו: כמה מועדים יש לישראלים?

ברק סטוצ'ינר: לישראלים יש מבחן כל חודש, המבחן מחולק לחמישה מועדים כאשר בכל חודש יש בחינה בנושא אחד, הם לא צריכים ולמעשה הסילבוס די דומה.

רחל אדטו: ומועד ב', כלומר יש פעמיים בשנה מועד ב'.

ברק סטוצ'ינר: מועד ב' יהיה רק על אותו חלק במבחן.

רחל אדטו: ברור לי, יש חמישה מקצועות, כלומר בחינה ומועד ב'.

ברק סטוצ'ינר: כן.

ברק סטוצ'ינר: הדרישה, גם בית המשפט דיבר על כך מספר פעמים, עמידה בסילבוס מדויק שתואם את ספרי השאלות המקובלים, להבדיל ממה שקרה בבחינה האחרונה שהשאלות לא נלקחו מספרי השאלות המקובלים.

ברק סטוצ'ינר: לשם ההגינות והשקיפות אנחנו מבקשים שהמבחן ייחשף בפני מספר מצומצם של בכירים במערכת הבריאות במקצועות שבהם אנחנו נדרשים לעשות סבבי חובה בסטאז': פנימית, ילדים, כירורגיה ומיון, אלו מנהלי המחלקות שיפגשו אותנו כסטאז'רים, נשאל את מנהלי המחלקות המכובדים האם יש שאלה אחת שאינה רלוונטית עבור הסטאז'ר שיעבוד אצלם במחלקה, אם כן המבחן הזה הוא לא בסדר והשאלה הזאת נועדה להכשיל.

ברק סטוצ'ינר: מעבר לכך ברוח הציונות והדברים שנאמרים כאן, אנחנו מבקשים הוספת מספר מועדים בשנה, לא יתכן שבמחסור העצום היום ברופאים בישראל יש רק שני מועדים בהם ניתן להכניס רופאים חדשים למערכת.

ברק סטוצ'ינר: יותר מועדים שווה יותר רופאים.

ברק סטוצ'ינר: כפי שצוין, מבחן אחיד לכל עוסק רפואה בישראל ללא קשר למקום הכשרתו.

ברק סטוצ'ינר: לסיכום, תמוהה בעינינו איך יתכן מדינת ישראל מייבאת רופאים עובדים זרים מגיאורגיה ואיטליה כאשר בישראל נמצאים למעלה מ- 1,000 רופאים בשנה בכל שנה שיכולים להיכנס למערכת מחר בבוקר ולסייע משמעותית למצוקת הרופאים.

ברק סטוצ'ינר: אנחנו רופאים מוכשרים, גאים, מקצועיים וחדורי מוטיבציה וללא ספק בטוחים בצדקת דרכנו.

ברק סטוצ'ינר: כולנו מצפים מחברי הוועדה המכובדת כאן לא לטמון את ראשם בחול ולבצע מעקב ולוודא כי פעולות של ממש נעשות כדי לפתור את האבסורד הזה.

ברק סטוצ'ינר: אנחנו יודעים שהיו הרבה וועדות שדנו בנושא הזה.

ברק סטוצ'ינר: הגיע הזמן לשים לאבסורד הזה קץ.

ברק סטוצ'ינר: שוב, אנחנו מודים לכולכם שהגעתם ומאוד מעריכים את זה.

ברק סטוצ'ינר: תודה.

רחל אדטו: תודה רבה.

רחל אדטו: חבר הכנסת מסעוד גנאים בבקשה.

מסעוד גנאים: תודה.

מסעוד גנאים: אני מברך על עצם קיום הדיון הזה משום שיש הרבה פניות, מספר חברי הכנסת כאן מעיד על חשיבות ועל חומרת המצב.

מסעוד גנאים: גם אני מצטרף לכל הקריאות שאנחנו רוצים שהרופאים יהיו הרופאים הטובים ביותר.

מסעוד גנאים: אני כאן כמורה ולא רופא, אני מורה ועשיתי מבחנים ואני יודע שהמבחן מעריך, כלומר ישנה הערכה מסכמת ומעצבת, אבל על מבחן מכשיל עדיין לא שמעתי.

מסעוד גנאים: אני הייתי מורה להיסטוריה ואם הייתי מביא מבחן לתלמידים שלי שהוא מהחומר הנלמד ולא מהספרים שלמדו היו מעיפים אותי מבית הספר.

מסעוד גנאים: איך אפשר לערוך מבחן לאנשים, להפנות אותם למקורות כדי להתכונן ולבסוף לא מביאים את השאלות מהמקורות?

מסעוד גנאים: פן נוסף שלדעתי הוא החשוב, יש כאן פן אנושי, לא מדובר כאן ברובוטים, מדובר כאן באנשים שמפעל חייהם הוא ברפואה, להם אתם גורמים, או ליתר דיוק מי שערך את המבחן, גורם להם סבל רב.

מסעוד גנאים: כאילו לא די שמענישים אותם בתנאי הקבלה ללימודי רפואה בארץ הקשים הם נאצלים לברוח לחוץ לארץ וכשהם חוזרים ומעוניינים להיות רופאים גם מקשים עליהם, כאילו מבקשים להענישם פעם נוספת.

מסעוד גנאים: לדעתי צריך להיעשות צדק ולא לפרסם את תוצאות המבחן מבלי לעשות בדיקה אמיתית לבחינה האחרונה.

מסעוד גנאים: תודה.

רחל אדטו: תודה רבה, חבר הכנסת זאב בילסקי, אחריו המועצה המדעית ו כדי להשיב.

זאב בילסקי: תודה רבה, האמת שרוב הדברים נאמרו כבר בכישרון רב והרבה יותר טוב ממני.

זאב בילסקי: אני רק יכול לציין את ההבחנה שלי.

זאב בילסקי: האמת היא שאני לא אדם שמתלהם, אני לא אדם שפונה באופן אישי, אני רוצה שתדע לך אדוני מנכ"ל המשרד, המשרד הזה אחראי ומי שאחראי בתוך המשרד על הנושא הזה גרם לירידתם של עשרות רופאים שבאו לכאן.

זאב בילסקי: מספר המכתבים שאני קיבלתי עליך מאנשים שכתבו מדם ליבם, לא האמנתי בחיים שלי שזה מה שקורה.

זאב בילסקי: בכל פעם חשבתי שאולי זה משהו אישי או משהו אחר.

זאב בילסקי: , כל המערכת מסביב, הנזק, העלבון לא רק לרופאים, לפר-רפואיים, בכל פעם יש כאן כל שנה - - -

רחל אדטו: אני מבקשת, לא להעביר את הכל לאמיר שנון, יש כאן מנכ"ל, אם אתה רוצה לדבר על המשרד.

זאב בילסקי: עברתי את המנכ"ל, אני אעבור את המנכ"ל הבא, ויש אנשים שיישארו תמיד, יאמללו את האנשים, יגרמו לכך שירדו מהארץ.

זאב בילסקי: את לא תאמיני, רחל אדטו, מה עושה המשרד הזה לאנשים, אני רחוק מלהבין ברפואה אבל אני מבין בבני אדם, אני מבין מה עושים לאנשים האלה.

זאב בילסקי: אני אומר לך אדוני המנכ"ל, אתה באמת יכול להגיד אני, כל עוד מי שאחראי במשרד ימשיך לאמלל את האנשים האלה לא נמצא לזה שום פתרון, תמיד נוכל לבוא ותמיד יוכלו להגיד שרוצים רופאים טובים, אני לא איש מקצוע, אני קובע.

זאב בילסקי: לא ראיתי שר אחד או מנכ"ל אחד שהיה לו אומץ לבוא להגיד אדוני אני לא מוכן לחיות עם זה, לכן האנשים האלה מאמללים אותם.

זאב בילסקי: לא מדובר כאן על אנשים שיכולים ביום אחד להחליף מקצוע, הוא לא אחד שאם הוא לא יהיה מלצר במסעדה הזאת הוא יהיה מלצר במסעדה אחרת, זה חלום שאנשים הגשימו אותו.

זאב בילסקי: אנחנו במו ידינו זרקנו אותם לחוץ לארץ כי לא היה לנו את השכל להקים כאן עוד בתי ספר, לא היה כאן אף אחד בעל חזון שראה את המחסור ברופאים, אני הייתי שם, אני ראיתי את העולים החדשים שבאו לכאן ואחרי שהם ירדו מהארץ הם עובדים בבתי החולים הכי טובים בעולם בגלל שכאן אמללו אותם, אני הייתי שם.

זאב בילסקי: כשהגיעו אלי החבר'ה האלה אני ראיתי את כל אלה שאני כבר לא יכול לעזור להם כי נמאס להם, הם כבר לא יכלו לראות יותר לא את המזכירות שלך שאמללו אותם, לא את הטפסים ששלחו מארגנטינה, הוא שלח טפסים לפני חצי שנה ורק כשהוא הגיע לכאן אמרו לו "אבל לא הבאת את זה, לך תתרגם את זה, לך תעשה כך וכך".

זאב בילסקי: רק כל המסביב של זה גמר את האנשים.

זאב בילסקי: כמה התאמצנו להביא עולים למדינת ישראל, כמה חלמנו, מבצעים של רופאים עם הצבא ורק שיגיעו רופאים עולים חדשים למדינת ישראל, לקחתם פה אנשים שלא נתתם להם ללמוד, שלחתם אותם לחוץ לארץ, עשו את כל המאמץ, הגיעו לכאן חזרה, מאמינים במערכת וזה מה שהם מקבלים.

זאב בילסקי: אני אומר לך אדוני המנכ"ל, חייבים להגיד את האמת כי כאן כולם מסתובבים ואומרים תעשה ותעשה, זאת הבעיה.

זאב בילסקי: אם לא תפתור אותה מישהו צריך לקבל את האומץ ולפתור אותה, פעם אחת אנחנו צריכים להגיע למערכת הגיונית.

זאב בילסקי: אם אתה באמת רוצה לדעת אם אני מאמין, קודם כל אני אשלח לך את המכתבים שיש לי, אני אתן לך לדבר עם האנשים שאומללו כבר ושלא יחזרו לכאן.

זאב בילסקי: דבר אחרון, תקשיב למה שאמרו האנשים, תיקח היום מערכת שהיא מחוץ למערכת הזאת שתבדוק איך יכול להיות שמתוך מאות אנשים כולם לא מסוגלים, כולם לא בסדר.

זאב בילסקי: אפילו שני המועדים האלה שנתונים הרי זה דבר טכני, זה לא דבר של חזון.

זאב בילסקי: מה איכפת לכך לתת לו כל חודשיים?

זאב בילסקי: למה אתה צריך לשלוח אותו?

זאב בילסקי: זה בגלל שכל המערכת דואגת לכך שאנחנו נאמלל את האנשים האלה.

זאב בילסקי: בחיים לא ראיתי, ואני עוסק בפעילות ציבורית הרבה שנים, בחיים שלי לא ראיתי מערכת ציבורית שמאמללת אנשים כמו ש עושה לכל האנשים ולקורבנות האחרים.

זאב בילסקי: אתה תהייה פה ואני מאחל לך שתהייה הרבה זמן מנכ"ל המשרד, כנראה שגם אנחנו נהייה פה בפעם הבאה שיגיעו לכן פר-רפואיים, רוקחים וכל האנשים הזקוקים לרישוי הזה כדי שיאמללו, אתה תשב כאן ואתה תשמע אותם.

זאב בילסקי: אני הייתי כאן בכנסת בדיון דומה, נדמה לי שזה היה עם הפר-רפואייםץ

רחל אדטו: היית בינואר 2011 כאשר היה דיון עם הרופאים עולים ואז נאמר ש יקל.

זאב בילסקי: אותו דבר, ולא קרה שם שום דבר אדוני המנכ"ל.

רחל אדטו: בבקשה ,חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

ג'מאל זחאלקה: גברתי היושבת ראש, אני לא רופא אני רק בעל תואר דוקטור ברוקחות, אם לא הייתי יושב כאן הייתי אולי יושב באחת הוועדות שכותבות את המבחן ברוקחות.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שהפוליטיקאים צריכים לטפל בזהירות, אני בא לדיון הזה באמת לא בלב קל.

ג'מאל זחאלקה: במשך שנים רבות אמרו לי שיש בעיות בבחינה לרפואה ומעולם לא התערבתי, השנה אני חייב לומר לך, ואני פונה אליכם, אני נותן כבוד גדול לאקדמיה, אני הרבה שנים בכנסת ויחד עם חבר הכנסת מנחם בן ששון חבר כנסת לשעבר וגם חבר הכנסת אריה אלדד לחמנו כל פעם על כבודה של האקדמיה ובכל פעם שפוליטיקאים השתלחו באנשי האקדמיה אנחנו עמדו כמו חומת מגן.

ג'מאל זחאלקה: לא פעם התבטאתי בחריפות, ואפילו העלבתי חבר כנסת, "מי אתה שתדבר אל פרופסור רחמימוב כך, מי אתה, אתה בור ועם הארץ".

ג'מאל זחאלקה: לכן אני בא לכאן ופונה אליכם דווקא מתוך אחריות גדולה מאוד, מתוך כך שאני רוצה את הרמה הכי גבוהה, מתוך מחשבה שהפוליטיקאים צריכים להתערב בעניינים כאלה רק במקרים חריגים ביותר.

ג'מאל זחאלקה: לא יתכן שאיש אקדמיה שצריך לערוך שאלון ולנהל מעבדה צריך להיות תחת עינו הבוחנת של פוליטיקאי שלא תמיד יודע.

ג'מאל זחאלקה: גם אני הייתי מצידו השני של המתרס ואני יודע איך מדענים גדולים בארץ מתייחסים לפוליטיקאים.

ג'מאל זחאלקה: על פי התלונות שקיבלתי לדעתי יש כאן עניין, לפי כמות התלונות ועל פי התיאורים ששמעתי שוכנעתי שהפעם היה משהו לא בסדר, שוכנעתי.

ג'מאל זחאלקה: אני אומר לכם שלשכנע אותי לא קל, מאוד קשה לשכנע אותי בדבר הזה, ניסו כבר עשר שנים ואני מקבל תלונות בנוגע לבחינה ומעולם לא התערבתי, מעולם לא הרמתי טלפון או כתבתי מכתב, אמרתי שצריך להשאיר את זה למדענים ואנשי המקצוע כי אני רוכש כבוד גדול למדענים ולאנשי המקצוע.

ג'מאל זחאלקה: אני בטוח גברתי היושבת ראש, שהמצפון הוא לא נחלתם של הפוליטיקאים, גם לאנשי המדע יש מצפון, את זה אני אומר מאז כניסתי לכנסת, בכל פעם שעלה העניין של ניסוי בבעלי חיים ושתיארו את המדענים כאנשים סדיסטיים, גם למדענים יש מצפון, גם המדענים עושים את השיקול החברתי וגם יוצאים משיקול ההגינות, בדרך כלל מדובר באנשים הגונים ולכן אני פונה להגינות שלכם יותר מכל דבר אחר כי אני יודע מה המשמעות של הגינות אצל איש מדע ובכלל בתרבות המזרחית שלנו היהודית והערבית.

ג'מאל זחאלקה: אני פונה להגינות שלכם ומבקש שתבדקו האם הבחינה האחרונה עומדת במבחן ההגינות.

ג'מאל זחאלקה: אני התרשמתי שהיא לא עומדת בכך.

ג'מאל זחאלקה: לכן אני קורא לתקן את המעוות בדרך הנאותה והמקובלת בין אם זה בהתאם להצעות שהובאו כאן.

ג'מאל זחאלקה: הדרישה שלנו בעצם, אני אשים כאן דברים על השולחן, אנחנו רוצים שהחבר'ה האלה, כל מי שמסוגל ביניהם ויש לו את ההכשרה המתאימה להיות רופא במרפאה השכונתית שלי, אני רוצה שהוא יהיה, ושלא תכשילו אותו ולא תמנעו ממנו בגלל בחינה מכשילה.

ג'מאל זחאלקה: אני בטוח שחלק גדול, אם לא הרוב, של הנבחנים עומדים בסטנדרט הזה.

ג'מאל זחאלקה: הבעיה היא לא הכשרתם או יכולתם להיות רופאים אלא הבעיה היא עם הבחינה.

ג'מאל זחאלקה: את זה ניתן לתאם ולראות ולקבוע סטנדרטים שכל מי שהכשרתו מתאימה יכול לעבור את סף הבחינה, ואלה שלא שילכו ולימדו עוד עד שיגיעו לרמה הנאותה המקובלת.

ג'מאל זחאלקה: כלומר המבחן לא רק שהוא צריך להיות שוויוני לכולם, הבחינה היא לא רק שוויונית אלא גם הגינות.

ג'מאל זחאלקה: אני בטוח ש- 95% מהמדענים בארץ הם אנשים הגונים.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

רחל אדטו: תודה רבה.

רחל אדטו: אני אבקש את פרופסור שאול יציב, שמייצג כאן המועצה המדענית.

רחל אדטו: למען הגילוי הנאות, הוא היה המורה שלי, כל מה שאני יודעת על מחלות ילדים, זה ממנו.

שאול יציב: כעשר שנים הייתי אחראי על נושא הבחינות במועצה המדעית.

שאול יציב: היום אני משמש כנציב פניות המתמחים שבין היתר פונים אלי בנושא של הבחינות, אני עושה כל מה שאני יכול כדי לעזור ולתקן דברים שניתן לתקן.

שאול יציב: מאחר ויש לי מגע רציף עם המתמחים ועם הבעיות הקשורות לבחינות וגם לבעיות אחרות לכן אני חושב שאני רלוונטי לדיון הזה.

שאול יציב: אני רוצה להתחיל מהסוף, שמעתי את הדברים ואני רוצה להגיד משהו שאולי ירגיע.

שאול יציב: אני רוצה שתדעו שהוועדה שצריכה לבחון את הבחינה הספציפית הזאת עדיין לא ישבה ולא דנה, שהייתה הרצה ראשונה שהמחשב פלט את מה שפלט.

שאול יציב: מה שקורה בדרך כלל מבחינת הנוהל הוא שיושבת מליאת הוועדה יחד עם, כאן משהו על אובייקטיביות, יושבת מומחית חיצונית מטעם אוניברסיטת תל אביב, נטע נוצר, יושבת עם מומחית לבחינות ארצית יחד עם הוועדה ועוברים על כל השאלות של הבחינה.

שאול יציב: כל שאלה, ואולי כאן אולי תשובה, בכל שאלה נקבעת המהימנות לגביה, זאת אומרת האם הנבחנים הטובים, במרכאות, ענו עליה או לא ענו עליה.

שאול יציב: כלומר לגבי כל שאלה ושאלה נקבעת מהימנות ואם המהימנות הזאת נמוכה מאוד אז לעיתים השאלה הזאת נמחקת או לעיתים מוסיפים תשובה נוספת לשאלה שנשאלה כדי לעזור ולקדם את הציון.

רחל אדטו: מתי מוסיפים שאלה נוספת?

שאול יציב: לא שאלה, תשובה נוספת.

רוני גמזו: הוא מתכוון לומר, שינוי בין המשיחים לבין התשובה.

שאול יציב: לעיתים קורה, שבאמת יש אחוז של נכשלים ואחר כך המצב הזה מתוקן, בהתאם לדיונים ולתוצאות הדיון הנוסף.

שאול יציב: אני אומר לכם שהוועדה עדיין לא ישבה, היא תשב ואני משוכנע שלאחר הדיון הזה יהיו תיקונים.

שאול יציב: הוועדה דנה בשאלות שהן ארוכות מדי, שאלות שאולי הניסוח שלהן לא כל כך טוב, היא ומתחשבת בכל הדברים ומנסה לתקן את זה.

עפו אגבאריה: סליחה, היא יכולה גם לדון בתשובות?

שאול יציב: בהחלט.

שאול יציב: אני יכול להבטיח לכל היושבים כאן שהוועדה הזאת מודעת לרגישות הקיימת בנוגע לבחינה הספציפית הזאת, היא תיקח את זה בחשבון ותייחס במלוא הרצינות לכל הדברים שעלו כאן.

רחל אדטו: עד אז אתם לא משחררים ציונים כמובן.

שאול יציב: לא משחררים ציונים לפני זה, זה הנוהל הקיים לגבי כל בחינה ובחינה.

שאול יציב: נקודה נוספת, צריך לזכור ולהסתכל על הבחינה הזאת בקונטקסט הכללי, ברבות מהבחינות בעבר אחוז המעבר למשל של בוגרי ירדן, ניקח את אלה שלמדו בירדן, אחוז המעבר היה בסביבות 90%, בוגרים שלמדו בהונגריה אחוז המעבר היה בין 70% ל- 80%, יש גם מה שנקרא 'פרויקט מסע' של עולים שבאים לארץ לתקופות מסוימות ללמוד ולהכין אצלם המעבר הוא בסביבות 70%, כלומר יש קבוצות שעוברות את זה יפה מאוד.

שאול יציב: לגבי הבחינה הספציפית הזאת העניין ייבדק ונראה את זה בקונטקסט הכללי.

שאול יציב: יש קושי לאנשים שנכשלו פעמים חוזרות לעבור בחינה, אגב ידוע גם מבחינה שלב א' בהתמחות, ככל שאתה נכשל יותר פעמים קיים קושי.

שאול יציב: עוד דבר אחד ידוע שנבדק סטטיסטית גם לגבי שלב א' וגם לגבי הבחינה הזאת, זה נובע במידה מסוימת ממה שאמרתי, מה שקובע את הסיכוי להצלחה בבחינה זה בית הספר בו למדת, אם למדת בבית ספר טוב, אם למדת בבית ספר מסודר וטוב וברמה גובהה הסיכוי שלך גבוה מאוד לעבור את הבחינה.

שאול יציב: שוב, אני לא רוצה כרגע להתייחס לבחינה הספציפית הזאת כי כנראה היא הייתה קשה, אני לא יודע את הפרטים והיא עדיין לא נבדקה.

שאול יציב: אני מתייחס באופן כללי על מה שקורה.

רחל אדטו: אתה ישבת כאן והבנת את רוח הדברים, אתה תהייה שותף לדיון הזה בוועדה, אתה תהייה חלק ממנה, אתה תביא את רוח הדברים?

אמיר שנון: אני שותף לוועדה, ואני אביא את הדברים.

שאול יציב: אני מבטיח לך שגם אני אביא אותם ובעצם זה גם התפקיד שלי.

שאול יציב: לגבי השאלות עצמן, כאן עלו כמה דברים כמו למשל אורכן ודברים אחרים לגבי השאלות, זה צריך להיבדק לגבי הבחינה הספציפית, אבל ככלל השאלות נלקחות ממאגר שאלות מבוקר על פי סילבוס שנקבע, לכל שאלה יש רפרנס, שנקבע לפי הסילבוס, כלומר אם הרפרנס של השאלה שנלקחה לבחינה לא נמצא בסילבוס אז לא לוקחים אותה.

טלב אלסאנע: נאמר שהשאלות האלה, נוסחו מחדש ולא ממאגר השאלות הקיים.

שאול יציב: רגע, יש להבדיל בין ספרים של שאלות מוכנות, מהם לומדים לבחינה, לבין סילבוס.

שאול יציב: וועדת הבחינה לא מתחייבת לקחת משניים שלושה ספרים ספציפיים, היא מתחייבת לעמוד בסילבוס, כלומר לעמוד באותם הנושאים שנקבע במפת הבחינה בסילבוס.

שאול יציב: יכול מאוד להיות שבבחינה אחת משתמשים בשלושה ספרים א' ב' ג', ובבחינה אחרת משתמשים בספרים אחרים ללקיחת השאלות.

שאול יציב: יכול להיות שלבחינה הספציפית הזאת נלקחו שאלות מספרים שאולי הנבחנים לא היו מודעים להם, זה יכול להיות וזה צריך להיבדק.

שאול יציב: אני אומר ככלל שוועדת הבחינה לא אמורה לקחת שאלות שאינן נכללות בתוך הסילבוס של הבחינה.

שאול יציב: זו נקודה נוספת שרציתי להביא לידיעתכם.

שאול יציב: חשוב לציין שהעניין של האובייקטיביות, חשוב לציין שוועדת הבחינה לא נרתעת, ראשית יושבת שם יועצת חיצונית שהיא לא שייכת למועצה המדעית ולא ל והיא מאוד קשה ומאוד אובייקטיבית, כמה שאני מכיר אותה משנים שעבדתי איתה, היא לא תיתן לשאלה לא טובה לעבור את הסף.

עפו אגבאריה: אבל לא היא זאת שמחברת את השאלות, היא רק בודקת אותן.

שאול יציב: היא בודקת את המהימנות שלהן, וזה חשוב מאוד לזכור.

רחל אדטו: נטע נוצר היא בעלת סמכות ואין שאלה בכלל לגבי המומחיות שלה בנושא הזה.

שאול יציב: הבחינה הזאת עדיין לא נבדקה, לא נעשה דיון רציני.

שאול יציב: לסיכום, אני אומר מה אנחנו בכל זאת עושים.

שאול יציב: ראשית כמובן שהבחינה הזאת תיבדק, מעבר לכך יש רצון לקיים קורסי הכנה נוספים מעבר למה שקיים היום, ובעיקר בצפון, בצפון בעיקר רוצים להוסיף קורסי הכנה כדי להכין את הנבחנים לבחינות כמה שיותר בצורה שלמה ויעילה יותר.

שאול יציב: אנחנו מתכוונים לעשות ניסוי של לווי אישי, כלומר לתת לאנשים מלווה שילווה אותם לאורך הדרך עד לבחינה, לכוון אותם מה ללמוד, באיזו צורה וכדומה.

שאול יציב: גם נושא מספר הבחינות לשנה הוא נושא שצריך לדון וצריך להיבדק אם יש מקום או לא.

רחל אדטו: בנוגע להשוואת תנאים של בוגרי הארץ, בבקשה נציגת הרופאים.

סוהילה חליל: אני לא רוצה לחזור ולמר כל מה שהם דיברו ולומר שהבחינה הייתה קשה והחלק השני בעייתי.

סוהילה חליל: דיברת על פתיחת קורסים להכנה בצפון, קחו אותנו כסטאז'רים גם בלי זה חסר רופאים בארץ.

סוהילה חליל: אתם מייבאים רופאים מחוץ לארץ וכבר דיברו על זה חברי הכנסת וגם אחרים, ואנחנו יושבים וממתינים כל שישה חודשים עד מועד הבחינה.

סוהילה חליל: פרסמתם את הספרים באינטרנט, קראנו את הספרים, הגענו לבחינה, רק 70 שאלות היו משישה-שבעה ספרים שפורסמו.

סוהילה חליל: יש הבדל בין רופא מתמחה לרופא סטאז'ר.

סוהילה חליל: תנסו אותנו בבתי חולים, ואחר כך תעריכו אותנו אם אנחנו טובים או לא.

סוהילה חליל: הבחינה הזאת לא משקפת אם אנחנו רופאים או לא.

סוהילה חליל: אתה יכול לתת למי שלא למד רפואה חמישה ספרים ללמוד בעל פה ולגשת לבחינה אחרי שישה חודשים.

סוהילה חליל: יש כאן בינינו כאלה שמחזיקים בית.

סוהילה חליל: אנחנו מנהלים כל הזמן דיון ועוד דיון ואני לא יודעת מה יהיה איתנו, יש כאלה שהגיעו למצב לעזוב את הארץ וללכת לעבוד במקום אחר, זה לא נכון כי אנחנו מהארץ ורוצים לעבוד כאן.

סוהילה חליל: כמו שאמר חבר הכנסת אחמד טיבי שהוא רוצה רופא טוב לעצמו ולמשפחה שלו, תנסו אותנו כי אתם לא יודעים אם אנחנו טובים.

סוהילה חליל: נמשיך לדון בבחינה פעם אחר פעם ויכניסו שאלות חדשות, מה זה יעזור לנו?

סוהילה חליל: קחו אותנו לסטאז' ואחר כך תחליטו ותעשו לנו בחינות, נחזור על כל הרפואה.

רחל אדטו: אני אבקש מ, דוקטור אמיר שנון ודוקטור רוני גמזו בבקשה.

רוני גמזו: אני אחסוך את זה לאמיר כי אמיר שנון נמצא בתפקיד מורכב והוא מטרה להרבה תסכול והתקפות, אני כבר למדתי את זה.

רוני גמזו: זה לא שאין לנו מה לשפר, יש לנו מה לשפר בתוך משרד הבריאות.

רוני גמזו: אני רוצה שהכעס והביקורת יהיו עלי כי בסמכותי לבטל את הבחינה ולומר שתהייה בחינה בעוד חודש, ולא עשיתי את זה, אני באמת מבקש שלא תמקדו את הכעס על מי שמבצע את התפקיד אלא עלי כמנכ"ל.

רוני גמזו: אני חושב שבחינת הרישוי והבחינה לפני סטאז' ברפואה היא הבחינה העדינה, הרגישה והבעייתית ביותר במערכת ההשכלה ומערכת הרישוי במדינת ישראל, מכיוון שאדם יוצא החוצה, לומד בחוץ, חלקם עולים, חלקם אזרחים שלנו מכל הגוונים, הולכים לומדים ומשלמים הרבה מאוד כסף, לומדים קשה מאוד, עוברים את הבחינות שם ואז צריכים להגיע ולעבור את הבחינה כאן.

רוני גמזו: הבחינה כאן היא לא קלה, שיהיה ברור שהיא לא קלה.

רוני גמזו: לקחתי את הבחינה, זו פעם הראשונה שעשיתי את זה, לקחתי את הבחינה האחרונה של פברואר, בחנתי, הסתכלתי בעייני גם המקצועיות והיא לא קלה.

רוני גמזו: זאת אומרת שאני לא אומר שהיא לא הוגנת כי את זה אנחנו נבדוק בוועדה, אבל אני אומר שהיא לא קלה.

רוני גמזו: לא פשוט לאדם שסיים רפואה במקום אחר לבוא ולהיבחן כאן.

רוני גמזו: אנחנו חייבים לתת לאותם אנשים הזדמנות טובה, הוגנת כדי להיכנס בתוך המסננת הזאת.

רוני גמזו: יש בעיקר שני מקצועות שבהם לבוגרי הארץ אין בחינה, כלומר הם נבחנים במסגרת הפקולטות שלהם, ולבוגרי חוץ לארץ יש בחינה, אלו שני הדברים שתיארתם כרגע, רפואה ורוקחות.

רוני גמזו: ניתן לקבל החלטה ולעשות בחינה ארצית לכולם, אפילו יש הצעת חוק כזאת של פרופסור חבר הכנסת אריה אלדד שבאה והולכת, לגבי הרוקחות ולא לגבי הרופאים.

רוני גמזו: היום יש אולי אפילו מחשבה אצל דיקני הפקולטות לרפואה בארץ לבצע את זה גם ברפואה.

רוני גמזו: אנחנו נשקול את זה ואז זה ייתן תחושה שכולם שווים, כאן כרגע יש תחושה של הפלייה, נאמר מההוא לא דורשים את המשוכה הגבוהה שאני רואה אותה כמשוכה גבוהה.

ג'מאל זחאלקה: אבל יש צורך בארץ לעשות, עד עכשיו היה בסדר, אתה משנה מצב, עכשיו יש בעיה ובעבר לא הייתה בעיה בארץ.

עפו אגבאריה: יש בעיה.

רוני גמזו: עמדתי לפחות בעניין הרוקחות הייתה נגד, אמרתי למה אתם רוצים?

רוני גמזו: מה הבעיה, ממה אתם חוששים?

רוני גמזו: אמרו שאיכות הבחינה לא טובה, כך אמרו בחודשים או בשנה האחרונה, אמרו שאיכות הבחינה ברוקחות לא טובה.

רוני גמזו: כאן היו אמירות שמסתובבות בחינות ומסתובבים העתקים ומישהו שיחזר, ועוד כל מיני אמירות כאלה.

רוני גמזו: באמת שיפרנו את האיכות ואז קרה מה שדוקטור עפו אגבאריה תיאר שבאמת שיעור המעבר היה נמוך, זה לא היה אפס אלא שיעור מעבר מאוד נמוך.

רוני גמזו: קרוב לוודאי שפה ושם יש שחזור של שאלות, וכאן צריך להיזהר ולעלות את הרמה.

רוני גמזו: אני לא בטוח שהפתרון הוא באמת לבוא ולהקשות על הישראלים בוגרי הארץ כי אלו אוניברסיטאות שקיבלו את אישור המועצה להשכלה גבוהה, בסך הכל צריך לסמוך על הבוגרים שם.

רוני גמזו: לגבי המבחן הנוכחי, נשים את כל הדברים בצד ונתייחס למבחן הנוכחי, למבחן הזה ניגשו 700 מתוכם 500 שנכשלו בעבר, אם אני זוכר נכון זה המספר.

רוני גמזו: אני מניח שהמבחן בחלק ב' היה יותר קשה מהרגיל.

רוני גמזו: למה?

רוני גמזו: – מכיוון שהם אומרים את זה, מכיוון שאותם אנשים שנכשלו בעבר ראו מספר בחינות בעברם, הם נכשלו מספר פעמים והם ראו עכשיו קרוב לוודאי שזה שונה.

רוני גמזו: חלק מהשאלות אומנם לא נלקחו מספרי השאלות הרגילים, אבל זה לגיטימי.

רוני גמזו: שנבין מהו ספר שאלות, זה לא ספר הלימוד, ספר השאלות הוא ספר שמכיל בערך 400-500 שאלות .

רוני גמזו: בעצם, 2,000, סליחה.

רוני גמזו: "אריסון" הוא 2,000?

רוני גמזו: זה ספר שמכיל שאלות מובנות, לקחת את השאלות משם ומי שלומד ועבר את הבחינות כמה פעמים ועבר כמה מחזורים כבר מכיר את השאלות, אני זוכר את עצמי לומד לבחינות של האמריקאים הייתי לומד את השאלות בעל פה.

רוני גמזו: יש היגיון לרענן ולא לקחת תמיד שאלות מספרי השאלות, כי אז אתה עושה בחינה שהיא מכורה מראש, זה ההיגיון.

רוני גמזו: צריך להיזהר מלהפליג באורך השאלה, כי יש לפעמים פיתוי לכותב השאלה לעשות שאלה מדופלמת, שאלה שאומרת האישה ההיא הגיעה ככה והיה לה ככה, והוא ראה שיש לה גם זה, ויש לה גם את זה ואלה בדיקות הדמיה שלה, אלו בדיקות המעבדה שלה וזו ההיסטוריה הרפואית שלה ובבדיקה הגופנית ראית ככה.

איתן כבל: במקרה כזה, יותר קל לשאול כמה עולה חברת קדישא.

רוני גמזו: אני אומר את זה מאחר נשמעו כאן דברים על הגינות, יש פיתוי כשאתה כותב שאלה אתה מנסה להיות חכמולוג ואתה ממש מתפתה לכתוב שאלה ארוכה.

רוני גמזו: להערכתי ייתכן וחלק גדול או חלק, אני נזהר כאן כי אני באמת רוצה להיות זהיר, חלק מהשאלות היו יותר מדי ארוכות קצת או שיעור השאלות הארוכות היה גדול יותר מהרגיל, כי אנשים כאן מכירים את השאלות האלה וכנראה הם הרגישו את זה.

רוני גמזו: כשראיתי את מועד הדיון הזה כאן בכנסת היה לי במועד הזה דבר אחד לא נוח מאחר ואני מגיע אליו לא מוכן, אני לא יודע מהן התוצאות כי הוועדה טרם ישבה.

רוני גמזו: אני מתחייב כאן, הוועדה תשב ואני גם אכנס לעובי הקורה, אנחנו לא ניתן לפגוע באנשים, מצד שני אנחנו לא ניתן זילות מוחלטת.

רוני גמזו: יכול להיות שנחליט על מועד נוסף, יכול להיות שאם אנחנו נראה בעיה נגיד שבעוד חודשיים יהיה מועד נוסף, יכול להיות שנעשה כל מיני תיקונים אחרים.

רוני גמזו: נעשה הכל בשבילכם.

רוני גמזו: עכשיו אני מסתכל עליכם כסטודנטים.

קריאה: רופאים.

רוני גמזו: סליחה, תרשו לי.

רוני גמזו: אני מצטער.

רוני גמזו: אני יחסית מנכ"ל צעיר, לא לפני הרבה שנים הייתי במצב שלכם, אנחנו רוצים אתכם במערכת שלנו, אנחנו מכירים ביכולות שלכם.

רוני גמזו: אנחנו רוצים לשפר ואני זה שרוצה לקחת את הסטודנטים שלומדים בהונגריה שיש להם שנה שישית, שנה שישית שהם עושים בארץ, אני רוצה לקחת ולקרב אתכם אל מערכת הבריאות שלנו.

רוני גמזו: אנחנו רוצים, מכירים ויודעים באיכות הלימודים שלכם.

רוני גמזו: אני מבקש לומר דבר נוסף, חלק מהמקומות שלומדים הנערים שלנו שהולכים לחוץ לארץ הן מקומות לא טובים, חלק לא טובים ואנחנו רואים את זה על פי שיעורי המעבר.

רוני גמזו: אני עומד לפרסם החודש את שיעורי המעבר, בלי הבחינה האחרונה הזאת, כדי שאנשים ידעו למשל שבמדינה הזאת ובמדינה הזאת שיעורי המעבר הם כאלה וכאלה, לפני שאתה הולך להשקיע שש-שבע שנים בלימודים דע לך.

רוני גמזו: אני נזהר לעשות את זה עם בתי ספר, אני אעשה את זה ברמת מדינה, למשל אלה שלומדים באוקראינה.

עפו אגבאריה: למה לא לציין אוניברסיטאות.

רוני גמזו: זו אמירה אישית לכם, זו אמירה אמיתית.

רוני גמזו: אני מתכוון בחודש הבא או חודש לאחר מכן להיפגש ולנסוע להונגריה כדי ללמוד על ארבעת האוניברסיטאיות העיקריות שם כדי להכיר את תכניות הלימודים שם, אני לא שולל את האפשרות, אני אומר את זה כאן מאחר ונאמר משהו על מדינות, אני לא שולל את האפשרות שאם נראה מדינה ששיעור המעבר שם גבוה ותכניות הלימודים שם מספקות אנחנו נבדוק גם אפשרות להוסיף אותה לרשימה, אבל הרשימה הזאת היא מאוד מסוכנת כי היא רשימה היסטורית ולא תמיד יש הבדל בין צרפת לבין בלגיה.

אחמד טיבי: אבל יש הבדל, אם שיעור המעבר הוא 15%, תגידו לנו שבבית הספר הזה שיעור המעבר הוא 15%, וזאת כדי שאנשים לא ילכו ללמוד שם.

רוני גמזו: אחמד טיבי, אני אעשה את זה.

עפו אגבאריה: למה ברמת המדינה, אולי יש בית ספר מסוים שהוא טוב ויכול להיות אחר שהוא פחות טוב.

רוני גמזו: האמירה שלי לרופאים שנמצאים כאן, אף אחד לא רוצה לזלזל בכם, אתם למדתם במקומות שבהם יש לכם אפילו רישיון אירופאי, אנחנו רוצים לחבק אתכם לתוך מערכת הבריאות שלנו.

רוני גמזו: האמינו לי שרוצים לחבק אתכם לתוך המערכת שלנו, יש איזון מסוים שהוא עדין ושלא תמיד קל לקבל בו החלטות.

רוני גמזו: יכול להיות שצריך להסתכל שוב ולהכניס הסתכלות צעירה אל תוך וועדת הבחינות, יכול להיות.

רוני גמזו: אני אעשה את הכל כדי שלא תרגישו שמישהו דוחה אתכם מהמערכת.

רוני גמזו: אמרתי שלגבי הבחינה הזאת נמצא פתרון.

עפו אגבאריה: אין כאן נציג של הסתדרות הרופאים?

רוני גמזו: לעניין הרישיון המוגבל, בחוק האפשרות לתת היתר זמני או היתר מוגבל אינו אפשרי למי שהוא אזרח הארץ.

רוני גמזו: לכן אנחנו צריכים לשנות את החוק, אם אני רוצה לתת להם אפשרות לעבוד תחת היתר מוגבל זו עבודה של חברי הכנסת והם אלה שצריכים לשנות את החוק, לי אין את האפשרות.

רוני גמזו: יש לי בעיה קשה עם זה למשל במזרח ירושלים ואני לא אכנס כאן לכל הפרטים.

רוני גמזו: זה לא בסמכותי.

עפו אגבאריה: יש לי שאלת הבהרה.

עפו אגבאריה: בנוגע לשוויוניות, כאשר הסטודנטים במדינת ישראל עוברים חמש בחינות עיקריות, מדוע אי אפשר לחשוב על האפשרות שגם לרופאים הבאים מחוץ לארץ להשוות להם את העניין הזה?

עפו אגבאריה: האם זה כרוך בחקיקה?

עפו אגבאריה: דבר שני, מהתכתבויות שלי איתך ומהשיחות על העניין הזה עלו כמה רעיונות, למשל כאשר חורצים את גורלו של רופא על חודה של נקודה, אם הוא מקבל אחרי השקלול 59 אז הוא לא רופא ואין לו את האפשרות להיות בין הרופאים וכשהוא מקבל 60 הוא רופא, והכל על נקודה אחת.

עפו אגבאריה: העלנו רעיונות - - -

רוני גמזו: כל רעיון שניתן היה להעביר, העברתי.

רוני גמזו: מתיחת מבחן המגן לכמה בחינות, מועד ב' למבחן המגן – הצלחתי להעביר.

רוני גמזו: את 59, 60 זרקו אותי מכל המדרגות גם מתוך המשרד שלי, בעדינות כי זה המשרד שלי, גם במשרד המשפטים אותו דבר, אמרו 59 כן ולמה לא 58?

אחמד טיבי: תמיד המספר החדש הוא הרף החדש.

עפו אגבאריה: אני הצעתי בין 55 ל- 60, ולעשות בחינה תיאורית בנוסף למה שקיים.

רחל אדטו: אחר כך, יבואו הישראלים ויגידו שלהם יש בעיה והם מבקשים להשוות את התנאים שלהם, לאלה שבאים מחוץ לארץ.

עפו אגבאריה: נשווה את כולם.

רחל אדטו: אני מסכמת את הישיבה.

רחל אדטו: הוועדה רשמה לפניה את הודעת נציגי על היות המשרד הגוף האחראי על הבחינה לצורך קבלת רישיון רפואי במדינת ישראל.

רחל אדטו: הוועדה תובעת מ לבדוק את טענות הרופאים הן לגבי הרמה וקושי השאלות בחלק השני של הבחינה ביחס לשנים קודמות, והן לגבי הטענות למבחן לא הוגן כהגדרתם, עד אז מתבקש המשרד לא לפרסם את תוצאות הבחינה.

רחל אדטו: הוועדה שותפה לעמדה כי מטרת הבחינה להבטיח בראש ובראשונה כי הרופאים במדינת ישראל יהיו בעלי ידע מספק שיבטיח את רמת הרפואה הראויה במדינה.

רחל אדטו: הוועדה קוראת ל לבחון השוואת תנאי הבחינות לתנאים הנתינים לסטודנטים הלומדים בישראל, בין היתר גם לגבי מספר המועדים וצורת הבחינה.

רחל אדטו: הוועדה רשמה את דברי המנכ"ל כי גם בעיניים המקצועיות שלו הבחינה לא הייתה קלה, חלק גדול מהשאלות בחלקו השני של המבחן היו ארוכות מדי.

רחל אדטו: הוועדה רשמה את התחייבות המנכ"ל להתערב באופן אישי בבדיקת הבחינה והודעתו כי יתכן וייקבע מועד נוסף לבחינה.

רחל אדטו: אני מקווה שמה שאמר פרופסור שאול יציב ייתר את הדיון כאן היום ויעלה את מספר העולים בבחינה הספציפית ושזה יהווה קריטריון לנבחנים בעתיד.

רחל אדטו: ברוח הדברים שאמר חבר הכנסת זאב בילסקי, כולנו ערים למחסור וכולנו רוצים להקל בתנאים לאלה שרוצים להיות רופאים במדינת ישראל.

רחל אדטו: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.