ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 450, 2011-03-14 08:00

חיים כץ: בוקר טוב, יום שני בשבוע, ח' באדר ב, 14 במרץ 2011.

חיים כץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה והרווחה והבריאות, והנושא הצעת חוק החשמל (תיקון מס' 4)(רישיונות לעבודות חשמל), התשס"ח-2008 של חבר הכנסת אלכס מילר, חבר הכנסת רוברט אילטוב, חברת הכנסת ליה שמטוב.

חיים כץ: (פ/334) פרוטוקול מס' 450.

חיים כץ: אנחנו ממשיכים מאיפה שהפסקנו.

חיים כץ: אנחנו ממשיכים מאיפה שהפסקנו.

חיים כץ: תקריאי את ההגדרה הזאת, מקצוע חשמל, ואחר כך ניתן למשרד המשפטים לדבר.

שימרית שקד-גיטלין: "מקצוע חשמל" - מקצוע מהמקצועות המפורטים בטור א' לתוספת, לפי העניין.

שימרית שקד-גיטלין: הגדרה טכנית לחלוטין.

חיים כץ: יש מישהו שמפריע לו פה משהו?

חיים כץ: ואם לא, אנחנו נאשר את ההגדרה.

חיים כץ: מי בעד?

חיים כץ: הצבעה בעד – פה אחד הסעיף אושר תודה רבה.

חיים כץ: משרד המשפטים, בבקשה.

לימור תוסיה-כהן: לימור תוסיה-כהן, מחלקת ייעוץ וחקיקה, משרד המשפטים.

לימור תוסיה-כהן: יש לנו כמה הערות נקודתיות לסעיפים שאושרו כבר בדיון הקודם.

לימור תוסיה-כהן: היינו מעוניינים להעיר אותם.

חיים כץ: למה לא אמרתם את זה אז בלילה?

חיים כץ: הייתם עייפים?

לימור תוסיה-כהן: לא.

לימור תוסיה-כהן: לצערי אני לא הצלחתי להיות בדיון.

חיים כץ: בשביל זה הגשתם תלונות שלא יהיו פה דיונים בערב?

חיים כץ: למה אתם לא יכולים, אתם עייפים?

לימור תוסיה-כהן: זה לא מחמת עייפות, זה מחמת כל מיני שיקולים אחרים.

לימור תוסיה-כהן: שוב, הקפצנו לפה נציגה שכן תייצג את העמדה של משרד המשפטים בכל זאת.

לימור תוסיה-כהן: העברנו את ההערות כמה ימים לפני.

לימור תוסיה-כהן: עשינו כמיטב יכולתנו, ובכל זאת יש כמה דברים שעלו תוך כדי הדיון בוועדה, וכנראה שלא הערנו לגבי---

חיים כץ: תעבירו אותם בכתב.

לימור תוסיה-כהן: העברנו.

חיים כץ: העבירה לך בכתב את כל ההערות?

לימור תוסיה-כהן: העברנו ליועצת המשפטית לוועדה.

שימרית שקד-גיטלין: אתמול אחרי יום העבודה.

שימרית שקד-גיטלין: אני עוד לא ראיתי את זה.

חיים כץ: אתמול אחרי יום העבודה העברת?

חיים כץ: כי משרד המשפטים לא רוצה לעבוד בערב.

חיים כץ: הוא גם ככה לא מספיק יותר מדי בתקנות.

שימרית שקד-גיטלין: אדוני, הנוסח הועבר אלינו---

חיים כץ: סליחה גבירתי, כשאני מדבר את תהיי בשקט.

חיים כץ: גם ככה הוא לא עובד יותר מדי קשה בתקנות והוא מעכב לי פה בוועדה הרבה מאוד נושאים.

חיים כץ: אין לו זמן, ובערב הוא לא יודע לעבוד.

חיים כץ: אז בואי בקשה תעשו את העבודה שלכם בזמן הישיבות.

חיים כץ: בזמן הישיבות תעירו את ההערות שלכם ואל תחבלו בוועדת העבודה.

לימור תוסיה-כהן: חס וחלילה.

חיים כץ: סליחה, אבל זה מה שאתם עושים.

חיים כץ: תבואו לפה ותעירו ולא אחרי הצבעות.

לימור תוסיה-כהן: אנחנו עושים כמיטב יכולתנו לעשות כמה שיותר.

חיים כץ: כנראה שלא מספיק טוב.

לימור תוסיה-כהן: אולי תיתן לי כן להשמיע את ההערות, ואז תבחן.

לימור תוסיה-כהן: אין פה שום כוונה לפתוח דיון.

לימור תוסיה-כהן: אנחנו רוצים לעזור לך להביא לחוק---

חיים כץ: את העברת את זה ליועצת המשפטית שלנו.

חיים כץ: היועצת המשפטית שלנו תראה, ואנחנו לא ניתן לך להעיר את ההערות שהעברת אתמול אחרי יום העבודה.

חיים כץ: תודה רבה לך.

חיים כץ: היה לך זמן להגיד את דברייך, הרבה מאוד זמן.

חיים כץ: לא ביום שאת באה לוועדה ופתאום אדוני, לא אדוני.

חיים כץ: אין אדוני.

חיים כץ: תבואי, תעמדי בזמן.

חיים כץ: כמו שאתם תוקעים פה תקנות לוועדה, שמחכים שנים לכם.

חיים כץ: שנים.

לימור תוסיה-כהן: אני לא יודעת על מה אדוני מדבר.

חיים כץ: תבואי אחר כך, אני אתן לך את כל הרשימה.

לימור תוסיה-כהן: קשה לי להתייחס למה שאני לא יודעת.

לימור תוסיה-כהן: לא בתחום סמכותי.

חיים כץ: אוקיי.

חיים כץ: יש לכם כתובת, את יודעת.

חיים כץ: כן.

יעל ישראלי נבו: שלום, עו"ד יעל ישראלי נבו מהלשכה המשפטית של הממונה על השכר.

יעל ישראלי נבו: אנחנו לא ידענו על הדיון ב-8 בערב לפני שבועיים, לצערי.

חיים כץ: הוא לא היה ב-8, הוא היה ב-6.

יעל ישראלי נבו: פשוט יש סעיף שנודע לנו עליו רק עכשיו, זה סעיף קטן שאושר ואנחנו מבקשים להעיר הערה ממש קטנה לעניין הזה.

חיים כץ: מאה אחוז.

חיים כץ: כשנסיים את החוק, לפני שנצביע על כל החוק, תרשמי לך, נעיר.

חיים כץ: אוקיי, תמשיכי.

שימרית שקד-גיטלין: פה יש הערה של משרד התמ"ת.

שימרית שקד-גיטלין: 6ד, רוצה להוסיף איזה שהוא סעיף קטן.

שימרית שקד-גיטלין: (ד) המנהל רשאי להעניק תעודת מתמחה גם למי שטרם מלאו לו 18.

חיים כץ: ויש למישהו פה הערות או הסתייגויות על העניין הזה?

תמיר מעודי: כן.

תמיר מעודי: מעודי תמיר, אני סגן יו"ר התאחדות החשמלאים בהתאחדות התעשייה והמלאכה.

תמיר מעודי: בדיון שעבר התעסקנו גם בעניין של הקמת מועצה שתדון בכל העניינים האלה של הרישיונות והתקנות, ורצינו לבקש שהמועצה---

חיים כץ: זה נוגע לקטע שהקראנו עכשיו?

תמיד מעודי: הוא גם נוגע.

חיים כץ: לא הוא גם.

חיים כץ: תיגע רק במה שנוגע לקטע שהקראנו עכשיו.

תמיד מעודי: אני חושב שהמועצה הזאת שרובם, מי שיושב שם, רובם זה מהנדסים, אני לא רוצה שהמועצה הזאת תיקח אליה את הכוח הזה ותפגום ותפגע ברישיונות.

חיים כץ: אנחנו הקראנו עכשיו סעיף.

חיים כץ: שאלתי האם למישהו יש הערות לגבי הסעיף הזה.

חיים כץ: אתה באת ואמרת כן, יש לי הערות.

חיים כץ: רק לסעיף הזה, יש לך הערות?

תמיר מעודי: אני לא יודע אם המועצה מתעסקת עם זה או לא, אבל שלא יהיה לה אפשרות לפגום או לפגוע בנושא הזה של אותו בחור.

חיים כץ: כן, גבירתי.

שרית פיגלשטיין: האם ניתן במקום המונח תקופה שיורה, לקבוע את התקופה שאליה מתכוונים בתוספת, ככל שתיקבע תוספת כזו?

שרית פיגלשטיין: במקום להשאיר את זה פתוח?

חיים כץ: את מבינה על מה אנחנו מדברים?

חיים כץ: סעיף ד – המנהל רשאי להעניק תעודת מתמחה גם למי שטרם מלאו לו 18.

חיים כץ: זה מה שאנחנו מדברים עליו.

חיים כץ: זה מה שאנחנו מדברים עליו.

חיים כץ: יש למישהו טענות לגבי סעיף ד' של התמ"ת?

חיים כץ: ד' קטן.

חיים כץ: אין?

חיים כץ: אוקיי, אז אנחנו נצביע על סעיף ד'.

חיים כץ: תקריאי אותו עוד פעם.

שימרית שקד-גיטלין: המנהל רשאי להעניק תעודת מתמחה גם למי שטרם מלאו לו 18.

חיים כץ: ומי בעד, ירים את ידו.

חיים כץ: הצבעה בעד – פה אחד הסעיף אושר תודה רבה.

חיים כץ: הסעיף הזה אושר.

שימרית שקד-גיטלין: בעמוד 8 יש פה סעיף קטן ב' שאנחנו אמרנו אותו בעל פה, אבל לא הקראנו אותו, אז אני ככה למען הסדר הטוב מעדיפה שנקריא אותו.

שימרית שקד-גיטלין: 6ב(ב) לבחינות הרישוי יהיה רשאי לגשת מי שהשלים את תקופת ההתמחות.

שימרית שקד-גיטלין: הבנתי שזו הייתה רוח הדברים בדיון הקודם.

אמיל קויפמן: יש לנו הסכמה עם תמ"ת.

חיים כץ: זה לא מעניין.

חיים כץ: יש למישהו הערות לגבי הסעיף הזה?

אמיל קויפמן: יש, יש.

חיים כץ: מי אדוני, לפרוטוקול.

אמיל קויפמן: אני מהתאחדות מהנדסי חשמל ואלקטרוניקה.

אמיל קויפמן: אנחנו מציעים שמי שיוכל לגשת למבחן, יהיה זה שעשה שנה וחצי סטאז' מתוך שנתיים, שיוכל בסיום הסטאז' לעבור את הבחינה.

חיים כץ: מה זה תקופת ההתמחות?

חיים כץ: באידיש זה סטאז'?

אמיל קויפמן: כן.

חיים כץ: אז אתה רוצה שההתמחות, יהיה כתוב שהיא שנה וחצי?

אמיל קויפמן: לא.

אמיל קויפמן: שהמבחן הוא לא קשור להתמחות.

חיים כץ: לבחינות הרישוי יהיה רשאי לגשת מי שהשלים את תקופת ההתמחות.

חיים כץ: מה זה התמחות?

חיים כץ: אמרת סטאז'.

אמיל קויפמן: כן.

חיים כץ: בשפה של מהנדסים.

אמיל קויפמן: לא, זה שפה של משפטנים.

אמיל קויפמן: דווקא תיקנו את זה.

חיים כץ: כמה זמן זה ההתמחות?

אמיל קויפמן: ההתמחות זה שנתיים.

חיים כץ: אז מה כתוב פה?

חיים כץ: שיוכל לגשת למבחן בלי שעשה שנתיים.

דבורה אליעזר: לאחר שנה וחצי התמחות.

אמיל קויפמן: לאחר שנה וחצי התמחות.

חיים כץ: במקום שנתיים?

דבורה אליעזר: אתמול ישבו הגורמים המקצועיים והגיעו להסכמה שאמנם רשאי יהיה לקבל את הרישיון מי שעשה התמחות שנתיים.

דבורה אליעזר: ניתן יהיה לגשת למכינה אחרי שנה וחצי של התמחות.

שימרית שקד-גיטלין: אבל לכל המקצועות זה התמחות של שנתיים?

שימרית שקד-גיטלין: אם אני אכתוב כאן שנה וחצי, זה רלוונטי לכולם?

כופר בן עמי: לא, יש כאלה שהם שנה.

חיים כץ: מי אדוני, לפרוטוקול?

כופר בן עמי: שמי בן עמי, אני מנהל לענייני חשמל במשרד התמ"ת.

כופר בן עמי: יש כאלה שצריכים שנה.

כופר בן עמי: מדובר על אלה שצריכים שנתיים, יוכלו לגשת אחרי שנה וחצי מינימום מהבחינות, כי הבחינות לא נעשות כל הזמן.

כופר בן עמי: בערך יהיו פעמיים בשנה.

חיים כץ: ומי שההתמחות שלו שנה?

כופר בן עמי: אז מי שההתמחות שלו שנה, אנחנו נשאיר את זה, כי שנה זה מינימום.

כופר בן עמי: אין פחות מזה.

חיים כץ: ההתמחות שלו שנה וחצי, ייגש אחרי שנה?

כופר בן עמי: לא, אין שנה וחצי.

כופר בן עמי: יש שנה ושנתיים.

חיים כץ: כן גבירתי.

לימור תוסיה-כהן: השאלה אם אפשר לקבוע, יהיה רשאי לגשת מי שהשלים את תקופת ההתמחות שנקבעה בתקנות או בתוספת, איפה שנקבע תנאי כשרות, ושם אנחנו נקבע מתי הוא רשאי לגשת לאותה הבחינה?

אמיל קויפמן: זה בסדר.

כופר בן עמי: מבחינתנו זה היינו הך.

לימור תוסיה-כהן: בסדר.

שימרית שקד-גיטלין: אוקיי, אנחנו מתכוונים לומר שהשר יקבע מהי תקופת ההתמחות המינימלית שאחריה אפשר לגשת לבחינות.

כופר בן עמי: חיובי.

חיים כץ: מתאים לכם גם, משרד המשפטים?

לימור תוסיה-כהן: כן.

חיים כץ: אוקיי.

שימרית שקד-גיטלין: אני מקריאה רק מהות ואני אחר כך אכנס לנוסח.

שימרית שקד-גיטלין: השר יקבע את תקופת ההתמחות שיש להשלים כתנאי לגשת לבחינות הרישוי.

חיים כץ: ומי בעד, ירים את ידו?

חיים כץ: הצבעה בעד – פה אחד הסעיף אושר תודה רבה, וגם הסעיף הזה אושר.

חיים כץ: השר, באישור ועדת העבודה והרווחה.

שימרית שקד-גיטלין: בהתייעצות עם המועצה.

לימור תוסיה-כהן: אפשר פשוט להוסיף לתוספת, שישלים את תקופת ההתמחות שנקבעה בתקנות או בתוספת.

לימור תוסיה-כהן: לא, יכול להיות שתקופת ההתמחות שתיקבע בתוספת, היא תקופת ההתמחות המלאה.

לימור תוסיה-כהן: תיקבע שם שנתיים התמחות.

לימור תוסיה-כהן: אבל עדיין נקבעו הוראות מיוחדות שהוא יכול לגשת למבחנים לפני.

לימור תוסיה-כהן: אבל במסגרת הבחינות שאת קובעת, את קובעת מתי הוא יכול לגשת אליהן, ואז שם את מסבירה את זה.

שימרית שקד-גיטלין: אני חושבת שזה ייתן מענה.

שימרית שקד-גיטלין: הלאה.

שימרית שקד-גיטלין: אני רואה ב-6 איקס.

שימרית שקד-גיטלין: זה סעיף שעוד לא דנו בו בכלל.

שימרית שקד-גיטלין: אחרי סעיף 13 יבוא: "תיקון התוספת 13א.

שימרית שקד-גיטלין: שר התעשייה המסחר והתעסוקה לאחר התייעצות עם המועצה ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי לתקן את התוספת בצו".

חיים כץ: ולמישהו יש הערות לגבי זה?

חיים כץ: אין לאף אחד הערות?

חיים כץ: אז אנחנו נצביע על הסעיף הזה.

חיים כץ: מי בעד, ירים את ידו.

חיים כץ: הצבעה בעד – פה אחד הסעיף אושר תודה רבה, וגם הסעיף הזה אושר.

איגור סטפנסקי: בעניין סעיף 6ד, אם אני זוכר נכון, 6ד(א), מה שמופיע כאן זה שהמנהל רשאי להעניק תעודת מתמחה לאדם בתקופת התמחות במקצוע חשמל לפי חוק זה, לתקופה שיורה, ואם אני זוכר והבנתי נכון, בדיון הקודם דובר שתקופת ההתמחות לא תהיה מוגבלת, זאת אומרת אדם יוכל לקבל תעודת מתמחה עד שהוא יעבור את הבחינות.

שימרית שקד-גיטלין: נכון.

שימרית שקד-גיטלין: לא הגבלנו בחוק כמה הוא רשאי לתת.

שימרית שקד-גיטלין: המנהל רשאי לתת לתקופה שיורה.

שימרית שקד-גיטלין: לא הגבלנו שבחוק תעודת מתמחה יכולה להיות בתוקף עד שנתיים.

איגור סטפנסקי: כי זה החוק נותן למנהל את האפשרות להגביל את זה.

שימרית שקד-גיטלין: לכל תעודה, בדרך כלל יש לה איזה שהוא תוקף מסוים.

חיים כץ: אוקיי, עמוד 10, סעיף 7.

שימרית שקד-גיטלין: פה יש הצעת ההנדסאים והמהנדסים שמשרד התמ"ת מתנגד לה.

שימרית שקד-גיטלין: בסעיף 7 (א) אחרי "לעניין סעיף 6", יבוא "ובת שלושה חברים", ואחרי "ושאר חבריה יהיו מומחים בעבודות חשמל" יבוא "כשלפחות אחד מהם יהיה בעל רישיון זהה לרישיון אותו מבקש העורר".

שימרית שקד-גיטלין: ממשרד התמ"ת נאמר לי, לפחות אתמול, שהוא מתנגד, ושההצעה שלו היא בסעיף 7(א) במקום "השר" יבוא "שר התעשייה המסחר והתעסוקה".

חיים כץ: למישהו יש הערות על הסעיף הזה?

אליהו ישי: אני ממשרד השיכון.

אליהו ישי: אני חושב שאם אנחנו נותנים את הסמכות למשרד התמ"ת להחליט על הרישיונות, מן הדין שמשרד אחר יהיה זה שיש לו את הסמכות---

חיים כץ: זה בין המשרדים.

אליהו ישי: לא, השר.

חיים כץ: בין השרים.

כופר בן עמי: אנחנו לא מתנגדים, אבל מה שהיינו, מבחינתנו גם סיכמנו את זה מבחינתנו אתמול, שלא יהיה לכל רישיון, כי אז זה באמת יהיה כמות גדולה, אלא שיהיו שניים נוספים.

כופר בן עמי: שמוסמך יהיה אחד שיהיה אפשרות למוסמך ומטה, והשני יהיה הנדסאי, שיהיה להנדסאים והטכנאים.

כופר בן עמי: מבחינתנו, אין לנו בעיה.

דבורה אליעזר: המשמעות של הסעיף הזה, שזה בוועדת ערר צריך למנות בעצם בנוסף לשופט, בעצם צריך לעשות 12 ועדות עררים, שזה מבחינה בירוקרטית זה משהו שיהיה מאוד מאוד קשה.

דבורה אליעזר: אז תסבירו לי למה הסכמתם בסעיף הזה, כדי שיהיה ברור לוועדה וגם זה ישתקף בנוסח.

שימרית שקד-גיטלין: כרגע איך שדבי מבינה את זה, זה נכון.

כופר בן עמי: אני אסביר את זה.

כופר בן עמי: זה בדיוק זה מה שאמרתי, ואני אסביר שוב.

כופר בן עמי: הכוונה היא שלא יהיו לכל ה-12.

כופר בן עמי: יהיו 3 בלבד.

כופר בן עמי: זאת אומרת, יהיה את רמת המהנדס ורמת ההנדסאי ורמת המוסמך בלבד.

כופר בן עמי: לא כל ה-12.

כופר בן עמי: נכון, גם אנחנו מבינים את הבירוקרטיה.

כופר בן עמי: אנחנו לא רוצים שיהיו כל ה-12.

כופר בן עמי: לכן אמרנו, וההנדסי יהיה אותו אחד שייצג את ההנדסאי והטכנאי, והמוסמך יהיה אחד שייצג את כל החשמלאים.

כופר בן עמי: זאת הכוונה.

כופר בן עמי: מבחינתנו, נכון, זה יותר אנשים, אבל מבחינתנו זה בסדר.

שימרית שקד-גיטלין: אוקיי, אז יהיו 3 רמות: חשמלאי, הנדסאי או טכנאי ומהנדס.

חיים כץ: ומבחינת התמ"ת זה בסדר?

כופר בן עמי: כן, התשובה היא כן.

חיים כץ: ולמישהו אחר?

חיים כץ: כן אדוני.

אליהו ישי: צריך להוסיף גם, יהיה מהם בעל רישיון זהה או מעל.

אליהו ישי: כי לפי ה-3 רובריקות, אז חייב להיות מישהו מעל.

כופר בן עמי: הוא צודק.

כופר בן עמי: הוא צודק.

כופר בן עמי: לטכנאי לא יהיה אותו טכנאי, יהיה הנדסאי שזה הוא יהיה מעל.

כופר בן עמי: הוא צודק.

חיים כץ: ולהנדסאי יהיה מהנדס?

כופר בן עמי: לא.

כופר בן עמי: להנדסאי יהיה הנדסאי.

כופר בן עמי: להנדסאי יהיה הנדסאי, זה בדיוק העניין.

כופר בן עמי: הנדסאי ייצג את כולם, גם את ההנדסאים וגם את הטכנאים.

חיים כץ: אבל הוא אומר מדרג מעל.

כופר בן עמי: לא, לא.

כופר בן עמי: לא מה שאמרנו, שיהיה מקביל.

כופר בן עמי: להנדסאים טכנאים יהיה אחד שהוא יהיה הנדסאי.

כופר בן עמי: לחשמלאים יהיה אחד שהוא מוסמך.

כופר בן עמי: למהנדסים יהיה אחד.

כופר בן עמי: יהיה 3 דרגות, וייצגו גם את אלה שמתחתיהם, ברמה שהם צריכים.

שימרית שקד-גיטלין: אם אתה מחשיב הנדסאי מעל טכנאי, אז אם טכנאי יכול לייצג גם את ההנדסאי---

כופר בן עמי: אז אמרנו, הוא יהיה הנדסאי, מה שאמרנו.

כופר בן עמי: יהיה רק הנדסאי.

כופר בן עמי: אמרנו את זה.

שימרית שקד-גיטלין: רק הנדסאי יכול לייצג את הטכנאי.

כופר בן עמי: נכון.

דבורה אליעזר: הסעיף הזה, אנחנו נידרש להוראות תחילה ותחולה, כי צריך להקים את הוועדות העררים החדשות.

חיים כץ: בסדר גמור?

אלכס מילר: כמה זמן?

דבורה אליעזר: אני לא יודעת, אבל זה יכול לקחת לפחות שנה.

דבורה אליעזר: זה עניין של מינויים.

אלכס מילר: כמה אנשים צריכים להיות?

דבורה אליעזר: צריכים להיות עוד שלושה.

אלכס מילר: עוד שלושה אנשים למנות, שנה?

דבורה אליעזר: אבל צריך לבדוק ניגוד עניינים.

דבורה אליעזר: הדברים האלה לוקחים זמן.

דבורה אליעזר: גם אם זה נראה מאוד פשוט, ברגע שמגיע הטופס של אותו מועמד, יכולים להתגלות ניגודים עניינים ובעיות, וצריך לפנות למישהו חדש שיכול לעשות את התפקיד.

דבורה אליעזר: זה יכול לקחת זמן.

דבורה אליעזר: לכן אני אומרת ששנה זה נראה לי זמן סביר.

כופר בן עמי: בואו, אני אגיד עוד מילה לפרוטוקול.

כופר בן עמי: המשמעות היא לא משמעות כבדה, כי בעצם לשנתיים האחרונות לא היה אפילו ערר אחד.

כופר בן עמי: זה לא משהו שכל יום יש לנו עשרה עררים.

אלכס מילר: אבל תשמע, כמנגנון שאתה מקים איזה שהוא מערכת, אם אין לך מנגנון ערר, המערכת מתקשה לעבוד, שבעצם אם כבר יקרה ואין לך מנגנון ערר, אז מה תגיד?

כופר בן עמי: המנגנון קיים היום, אבל אין את הנציגות של כולם.

כופר בן עמי: המנגנון קיים והוא עובד.

כופר בן עמי: אנחנו נעמוד כאן בחצי שנה.

לימור תוסיה-כהן: אנחנו אומרים שתהיה ועדת ערר.

לימור תוסיה-כהן: אז אני מקריאה: "במקום בת שלושה חברים", יבוא: "ושאר חבריה יהיו מומחים בעבודות חשמל כשלפחות אחד מהם יהיה בעל רישיון חשמלאי או הנדסאי או מהנדס לפי העניין".

לימור תוסיה-כהן: באותו סעיף, שבסעיף 7(א), במקום "השר" יבוא "שר התעשייה והמסחר והתעסוקה".

דבורה אליעזר: הסמכות כבר ניתנת, אבל כיוון שבסעיפים אחרים אנחנו ממנים את השר עצמו, אז למען הסדר הטוב.

דבורה אליעזר: אבל הסמכות כבר קיימת לשר התמ"ת.

כופר בן עמי: הערה: במקום מומחה, היינו רוצים שיופיע פה, בעל רישיון של 5 שנים לפחות, כי הגדרה של מומחה היא הגדרה בעייתית.

כופר בן עמי: אנחנו לא היינו רוצים שיהיה ויכוחים על זה.

חיים כץ: ולמישהו בשולחן הזה זה מפריע?

שימרית שקד-גיטלין: על איזה רישיון?

כופר בן עמי: רישיון המתאים לאותו אחד שיושב בוועדה.

שימרית שקד-גיטלין: לא.

שימרית שקד-גיטלין: בוא נעשה סדר.

שימרית שקד-גיטלין: יש שלושה חברים.

כופר בן עמי: יש שופט ועוד שניים.

שימרית שקד-גיטלין: אחד מהם צריך להיות בעל רישיון זהה לרישיון.

שימרית שקד-גיטלין: 5 שנים הוא צריך להיות עם אותו רישיון שזהה לרישיון של המבקש.

שימרית שקד-גיטלין: החבר השלישי במועצה, הוא לא צריך להיות עם רישיון זהה לרישיון של המבקש.

שימרית שקד-גיטלין: הוא, צריך להיות לו רישיון 5 שנם, אבל איזה רישיון?

שימרית שקד-גיטלין: יכול להיות שהוא כבר עם רישיון של עוזר חשמלאי כבר 5 שנים.

כופר בן עמי: הרישיון המינימלי בכל הוועדות האלה, זה עכשיו יהיה חשמלאי מוסמך.

כופר בן עמי: לא יכול להיות שיהיה עוזר, וצריך להיות לו מינימום 5 שנים רישיון.

שימרית שקד-גיטלין: לא כתוב פה בחוק באף מקום שצריך להיות מינימום 5 שנים של רישיון חשמלאי מוסמך.

שימרית שקד-גיטלין: אתה אומר לי את זה בתורה שבעל-פה.

שימרית שקד-גיטלין: אתה צריך לכתוב את זה.

שימרית שקד-גיטלין: לא כתוב את זה, ולכן אם אני כותבת 5 שנים מעל רישיון, יכול להיות גם 5 שנים רישיון של עוזר.

שימרית שקד-גיטלין: זה לא כתוב.

כופר בן עמי: את צודקת, אבל לא ממנים מישהו כזה שיהיה בוועדה.

כופר בן עמי: במקום המילה "מומחים" תופיע מילה אחרת, זה הכול.

שימרית שקד-גיטלין: בן עמי, אם לא ממנים, לא היית צריך בכלל את כל הסעיף הזה, אלא אתה היית ממנה את מי שאתה רוצה כמו שהיית עושה עד היום.

שימרית שקד-גיטלין: אתה כבר נכנס לפרטים, אתה חייב כבר לכתוב הכול.

שימרית שקד-גיטלין: אם אתה לא רוצה, תשאיר את המומחים לעבודות חשמל ואתה תחליט מי זה מומחה לעבודות חשמל ותמנה, ואל תתקן את הסעיף.

אליהו ישי: הוא רק מגדיר מומחה כ-5 שנים.

אליהו ישי: זה הכול.

שימרית שקד-גיטלין: אז 5 שנים עם לפחות רישיון של חשמלאי מוסמך.

לימור תוסיה-כהן: מבחינת נוסח אולי כדאי להיצמד לנוסח שקיים בחברי המועצה, כדי שלא יהיה לנו מקום לפרשנויות אחרות.

לימור תוסיה-כהן: גם שם הייתה כוונה דומה, אם אני הבנתי נכון.

שימרית שקד-גיטלין: אוקיי.

שימרית שקד-גיטלין: אז אחד הוא השופט, אמרנו.

שימרית שקד-גיטלין: השני הוא חשמלאי, הנדסאי או מהנדס לפי העניין, שלפחות יש לו 5 שנים רישיון, שהוא זהה לרישיון של המבקש, והשלישי הוא אדם אחר שהוא לפחות 5 שנים, שיש לו לפחות רישיון חשמלאי מוסמך, לפחות 5 שנים.

דבורה אליעזר: את חוזרת ל-12 סוגים של רישיונות?

דבורה אליעזר: זאת לא הייתה הכוונה.

שימרית שקד-גיטלין: לא, לא.

שימרית שקד-גיטלין: אולי תעזבו את החבר השלישי?

שימרית שקד-גיטלין: אתם רוצים להשאיר את הסעיף כמו שהוא היום, וזה?

כופר בן עמי: לנו אין בעיה שהסעיף יישאר.

שימרית שקד-גיטלין: אבל בלי הרישיון של המבקש.

חיים כץ: כן גבירתי.

לימור תוסיה-כהן: הותרת הנוסח הקיים עם המומחיות, באת ייצור אולי קושי להבין מה זה מומחה, ולכן כן כדאי להגיד.

לימור תוסיה-כהן: אם משרד התמ"ת עומד על זה שלא צריך להגדיר מה זה מומחה, אז אפשר.

דבורה אליעזר: אין לנו בעיה שיהיה כתוב כך: השר ימנה ועדת עררים לפי סעיף 6, כיו"ר הוועדה ישמש שופט שימונה בהמלצת שר המשפטים, ושאר חבריה יהיו: חשמלאי, הנדסאי או מהנדס, לפי העניין.

דבורה אליעזר: כמובן שאפשר גם להבהיר בסעיף קטן ב את ההערה של חברי.

שימרית שקד-גיטלין: אבל רק אחד אמרנו, צריך להיות עם זהה.

דבורה אליעזר: אנחנו אומרים שתתמנה ועדת עררים, ואז אמרנו ששאר החברים יהיו מומחים בעבודות חשמל.

דבורה אליעזר: במקום מומחים בעבודות חשמל, יבוא: חשמלאי, הנדסאי או מהנדס חשמל, ואז אפשר לבוא ולומר את ההערה, שדרגה נמוכה לא יישב בוועדת עררים, נגיד חשמלאי לא ישב בוועדת עררים של מהנדס, וכיוצ"ב.

שימרית שקד-גיטלין: לא, אבל הם רוצים עוד משהו.

שימרית שקד-גיטלין: זה לא באופן אקראי שיהיה חשמלאי, הנדסאי או מהנדס, אלא מי שדנים בעניין שלו בוועדה, יהיה לו רישיון זהה לרישיון.

דבורה אליעזר: זה העניין.

דבורה אליעזר: אנחנו אמרנו, אנחנו לא מסכימים ל-12 רישיונות ,אבל כפי שבמועצה אמרנו, לא נגיד שיהיו חברים במועצה נציגים של 12 הרישיונות, אלא רק של החשמלאים, הנדסאים ומהנדסים.

דבורה אליעזר: אותו הדבר כאן.

דבורה אליעזר: בעצם יש שם או חשמלאי או הנדסאי או מהנדס, וזה יהיה מתאים לרמת ההשכלה של אותו מבקש שנפגע מהחלטתו של המנהל.

שימרית שקד-גיטלין: דבי, לפי הנוסח שאת הצעת, שניהם יהיו.

שימרית שקד-גיטלין: את לא רוצה אבל ששניהם יהיו.

שימרית שקד-גיטלין: את רוצה שיהיה ייצוג לעוד כמה אנשים.

דבורה אליעזר: לפחות אחד מהם.

שימרית שקד-גיטלין: ומי יהיה השני?

דבורה אליעזר: השני יכול להיות מומחה בעבודות חשמל.

שימרית שקד-גיטלין: אוקיי.

שימרית שקד-גיטלין: אז השני מומחה בעבודות חשמל?

דבורה אליעזר: כן.

שימרית שקד-גיטלין: ואחד מהם חשמלאי, הנדסאי או מהנדס לפי הרישיון שלגביו מתקיים הדיון.

חיים כץ: תקריאי את הנוסח מהתחלה.

שימרית שקד-גיטלין: השר ימנה ועדת עררים כיו"ר הוועדה יהיה שופט שיומנה בהמלצת שר המשפטים.

שימרית שקד-גיטלין: חבר אחד שלה יהיה מומחה בעבודות חשמל והשני יהיה חשמלאי, הנדסאי או מהנדס.

שימרית שקד-גיטלין: שאר חבריה יהיו מומחים בעבודות חשמל, כשלפחות אחד מהם יהיה בעל רישיון מהנדס או הנדסאי או חשמלאי מוסמך, לפי הרישיון שלגביו מתקיים הדיון.

חיים כץ: וזה מתאים לאלה שיושבים סביב השולחן הזה?

חיים כץ: אם זה מתאים, אנחנו נצביע על ההגדרה הזאת.

שימרית שקד-גיטלין: ובמקום "השר", "שר התעשייה המסחר והתעסוקה".

חיים כץ: כן.

שימרית שקד-גיטלין: רגע, בנוסח שהקראתי לא דיברתי על ה-5 שנים.

שימרית שקד-גיטלין: אנחנו נשארים עם ה-5 שנים?

קריאה: כן.

שימרית שקד-גיטלין: לגבי החבר ההוא, שהוא הנדסאי, מהנדס, יש לו את הדרישה של 5 שנים.

חיים כץ: ואנחנו נצביע על הסעיף הזה.

חיים כץ: מי בעד, ירים את ידו.

חיים כץ: הצבעה בעד – פה אחד הסעיף אושר כל חברי הכנסת שנמצאים בחדר הזה, תמכו בסעיף הזה.

חיים כץ: אין מתנגדים ואין נמנעים.

חיים כץ: וגם הסעיף הזה אושר.

חיים כץ: ואנחנו עוברים ל-7(2)

שימרית שקד-גיטלין: אוקיי.

שימרית שקד-גיטלין: בסעיף 7(ב), במקום "לפי הסעיפים 5 ו-5א רבתי לפקודת ועדות חקירה" יבוא "לפי סעיפים 9 עד 11 לחוק ועדות חקירה".

שרית פיגלשטיין: יש לנו הערות.

שרית פיגלשטיין: שרית שפיגלשטיין, משרד המשפטים.

שרית פיגלשטיין: לא ברור לנו למה ועדת העררים צריכה סמכויות כאלה נרחבות שלפי חוק ועדות חקירה אנחנו מדברים על סמכויות של כפיית עדות אדם בפני הוועדה.

שרית פיגלשטיין: מי שלא מופיע בפני הוועדה, יכולים להטיל עליו קנס כספי.

שימרית שקד-גיטלין: איזה סעיפים אתם מציעים להעניק לו?

שימרית שקד-גיטלין: איזה סמכויות, לפי איזה סעיפים לפי חוק ועדת חקירה?

שרית פיגלשטיין: למה ללכת לחוק ועדות חקירה, אני שואלת בכלל.

שימרית שקד-גיטלין: כי הפקודה בוטלה.

שרית פיגלשטיין: אנחנו נשמח לדעת איזה סמכויות את רוצה להעניק לוועדה, ובהתאם לנסח אותם.

שימרית שקד-גיטלין: אני רציתי לתת לה 9 עד 11 לחוק ועדות חקירה.

שימרית שקד-גיטלין: אז השאלה אם אתם מציעים משהו אחר?

שימרית שקד-גיטלין: אז תציעו.

שימרית שקד-גיטלין: השאלה רק מה אתן מציעות במקום?

שרית פיגלשטיין: אפשר לחשוב על זה שהוא יתייצב בפני הוועדה.

שרית פיגלשטיין: לא, לא צריך שנה.

שרית פיגלשטיין: אנחנו מוכנים אחר כך לשבת איתך ולנסח את זה.

שרית פיגלשטיין: אנחנו לא חושבים שלהטיל מאסר שנתיים על מי שלא התייצב להופיע בפני הוועדה, זה קצת מוגזם.

שימרית שקד-גיטלין: אם אתם חושבים שצריך להיות משהו אחר, בבקשה.

שימרית שקד-גיטלין: היום יש כבר סעיפים לפי הפקודה.

לימור תוסיה-כהן: איזה סעיפים חלים היום, את יודעת להגיד?

שימרית שקד-גיטלין: 5 ו-5א.

חיים כץ: אני גם חושב ששנתיים מאסר, מי שלא מופיע זה מוגזם.

שימרית שקד-גיטלין: בסדר, אז אנחנו משאירים את זה.

שימרית שקד-גיטלין: 8.

שימרית שקד-גיטלין: תחילתו של חוק זה ביום--- אז גם אנחנו לא נחליט עדיין מה התחילה.

שימרית שקד-גיטלין: אוקיי, פה בעצם הנושא העיקרי, בסופו יבוא: התוספת.

שימרית שקד-גיטלין: בעצם התוספת רלוונטית להגדרות רישיון לעבודות חשמל, מקצוע חשמל וסעיף 6.

שימרית שקד-גיטלין: אני מקריאה סעיף 9.

שימרית שקד-גיטלין: בתוספת זו, "מתח נמוך" – מתח ששיעורו בפעולה אינו עולה על 1000 וולט בין המוליכים.

שימרית שקד-גיטלין: "מתח גבוה" – מתח ששיעורו בפעולה עולה על 1000 וולט בין המוליכים.

שימרית שקד-גיטלין: "מתח עליון" – מתח ששיעורו בפעולה עולה על 33,000 וולט בין המוליכים.

שימרית שקד-גיטלין: סוג הרישיון תנאי הכשירות עבודות החשמל.

שימרית שקד-גיטלין: השמות של בעלי המקצוע יישארו עם הפעם הקודמת.

שימרית שקד-גיטלין: כל השמות כבר סגורים.

שימרית שקד-גיטלין: תנאי הכשירות לא סוכמו.

שימרית שקד-גיטלין: זה עניין מקצועי.

איגור סטפנסקי: סטפנסקי איגור, מנהל לענייני חשמל במשרד התשתיות.

איגור סטפנסקי: א', מה שאני מבקש, אנחנו מוכנים לתת את ההגדרות יותר מדויקות לגבי מתח נמוך, מתח גבוה ומתח עליון.

חיים כץ: מה זה אתם מוכנים?

איגור סטפנסקי: לא, כאילו להוציא את הנוסח יותר מעודכן.

איגור סטפנסקי: זה לא מעודכן.

חיים כץ: אז מה מעודכן?

איגור סטפנסקי: מעודכן למשל מתח גבוה, זה לא רק שזה עולה על 1000 וולט בין המוליכים.

איגור סטפנסקי: זה נוסח יותר מעודכן.

איגור סטפנסקי: זה הכול.

איגור סטפנסקי: אז מתח גבוה, מתח בין מוליכים העולה על 1000 וולט, שאינו עולה על 50 קילו וולט נומינלי למשל.

איגור סטפנסקי: מתח נמוך מאוד זה מתח בין המוליכים העולה על 50 וולט ואינו עולה על 1000 וולט.

חיים כץ: מה הקטע במתח הנמוך?

חיים כץ: הקטע שהוא צריך להיות בעל 50 וולט?

חיים כץ: הוא כתב לך, לא עולה על 1000 וולט בין המוליכים.

חיים כץ: אז מה אתה מחפש, שיהיה כתוב את הרף התחתון של ה-50 וולט?

איגור סטפנסקי: אתה מסכים שהבטריות ב-6 וולט זה לא מתח נמוך.

איגור סטפנסקי: זה מתח נמוך מאוד.

חיים כץ: נכון.

חיים כץ: ו-1.5 וולט זה בסדר?

איגור סטפנסקי: אז בהגדרה הזאת 1.5 וולט זה גם מתח נמוך.

איגור סטפנסקי: דבר שני, כשאנחנו מדברים על מתח עליון, אז פה כתוב, עולה על 33,000 וולט.

איגור סטפנסקי: אז דבר אחד, שיש לנו גם מתח על.

איגור סטפנסקי: מתח עליון, יש תקנות אחרות.

איגור סטפנסקי: זה עד 220 קילו וולט, ואחר כך זה כבר מתח על.

איגור סטפנסקי: אני זה מה שאני אמרתי.

איגור סטפנסקי: אני אתן את ההגדרות.

איגור סטפנסקי: דבר טכני.

חיים כץ: לא יודע, אבל אם הכניסו את זה, אז הוא צודק.

חיים כץ: סוללה של 1.5 וולט, זה מתח נמוך?

אלי כהן: האמת היא שאין לזה קשר, כי מדובר ברישיונות, ומתח נמוך ומתח נמוך מאוד לא רלוונטי לרישיונות.

חיים כץ: אבל אם אתה עושה הגדרות, הוא אומר תשמע, בוא תגדיר.

איגור סטפנסקי: חברים, אם לא מזכירים את המתח עליון, אז תוציאו בכלל הגדרה.

איגור סטפנסקי: אם מזכירים את המתח נמוך, אז צריך הגדרה.

איגור סטפנסקי: ההגדרה צריכה להיות בתאום עם תקנות אחרות, בהתאמה.

איגור סטפנסקי: אי אפשר ככה.

איגור סטפנסקי: אבל זה דבר טכני פרופר.

אלכס מילר: אדוני היו"ר, אני חושב שיש פה היבטים שהם היבטים ממש לא לחקיקה ראשית.

אלכס מילר: אני חושב שאפשר להסדיר את הדברים האלו במועצה שקמה---

חיים כץ: כן, אבל אם אתה כותב בחוק, אז תכתוב מדויק.

חיים כץ: אם אתה מגדיר הגדרות בחוק, אז תגדיר הגדרות נכונות.

חיים כץ: כן.

דבורה אליעזר: כאמור, ההגדרות האלה צריכות לשמש בעצם את מה שייקבע כאיחוד פעולות של המקצועות השונים, ונכון להיום יש הסכמה שקביעת הכשירויות וקביעת איחוד הפעולות, זה משהו שלוקח יותר זמן.

דבורה אליעזר: אין הסכמה מה לכתוב בתוספת עדיין בקשר לכשירויות ובקשר לאיחוד הפעולות, וזה המצב היום.

דבורה אליעזר: אז השאלה איך להתקדם מכאן.

דבורה אליעזר: משרד התמ"ת אמר, זה לא משהו שמסוכם עם הממשלה, ויכול להיות שלמשרד המשפטים יש הסכמות בעניין הזה.

חיים כץ: בעניין מה?

חיים כץ: בעניין הגדרת גובה המתח?

דבורה אליעזר: לא, לא.

דבורה אליעזר: זאת לא שאלה של מתח.

דבורה אליעזר: המתח רק ישמש אותנו לקבוע את איחוד הפעולות.

דבורה אליעזר: כל עוד אנחנו לא קובעים את איחוד הפעולות, אין טעם להגדיר מהו המתח הנכון.

אלי כהן: כשירויות סוכם.

דבורה אליעזר: כשירויות, אני לא בטוחה שסוכם עד הפרט האחרון, כיוון שמבטלים את החניכות.

דבורה אליעזר: החניכות עדיין קיימת.

דבורה אליעזר: לא חשבו על הדברים עד הסוף בעניין הזה, ולכן או שיתנו לנו עוד כמה זמן לבחון ולכתוב את זה באופן מסודר בתוספת, או שהמועצה תקבע והדברים ייקבעו בתקנות או בתוספת, אבל צריך לחשוב על זה כיוון שזה לא שאין כוונה להסכמות, פשוט הדברים הם קצת יותר מורכבים ודורשים קצת יותר זמן.

חיים כץ: כן אדוני.

שלום בן משה: אני מנהל האגף להכשרה מקצועית, משרד התמ"ת.

שלום בן משה: להערכתי אין סתירה בעניין.

שלום בן משה: הדיבור מה שאמרת, ייעשה, אני מציע, במועצה, כל הפרטים האלה.

שלום בן משה: אם יש פה הגדרה בחוק, מה זה מתח גבוה, ההגדרה חייבת להיות מדויקת.

שימרית שקד-גיטלין: היא אומרת, אם אנחנו לא קובעים היום את התנאי כשירות, אין צורך להיכנס להגדרות.

שימרית שקד-גיטלין: הדיון היותר עקרוני לא צריך להיות בהגדרה של הוולט בדיוק.

שימרית שקד-גיטלין: הדיון היותר עקרוני צריך להיות האם הכשירות תהיה מוסדרת כאן בתוספת, או אם היא תהיה מוסדרת בתקנות בהמשך.

חיים כץ: כן אדוני.

יעקב שינבוים: אני ממשרד החינוך.

יעקב שינבוים: אני רוצה רק לתקן.

יעקב שינבוים: ההתייחסות היא לא לגבי תנאי הכשירות צריכה להיות, אלא לגבי עבודות החשמל, הגדרת המתחים.

קריאה: גם וגם.

יעקב שינבוים: הוסכם.

יעקב שינבוים: בתנאי הכשירות זה לא מופיע בכלל, מילה לגבי סוגי המתחים.

חיים כץ: כן אדוני.

אלכס מילר: אדוני היו"ר, אני מציע באמת שכאשר אנחנו מדברים על הדברים שהם מפרטים סוגיות שהן סוגיות מקצועיות, וכאשר כל החוק בעצם מקים מועצה שהיא מועצה מקצועית לטובת העניין הזה, אז אני מציע להשאיר את כל העניין הזה למועצה, עם התקנות שיגיעו גם בסופו של דבר לוועדה, ונאשר את זה בנפרד.

אלכס מילר: אני מציע שמכל התוספות האלה אנחנו נשאיר רק את מה שכבר אישרנו, את הנושא של השמות, של מה שאישרנו כאן בוועדה בשבוע שעבר או שבועיים, וכל השאר אנחנו נכתוב שזה ידון במועצה מקצועית ויעבור דרך התקנות של השר, כי פשוט להיכנס לדברים האלה, אנחנו לא נצא מזה.

חיים כץ: אני מקבל שבתקנות יקבעו את כל הכללים האלה.

שרית פיגלשטיין: אפשר.

שרית פיגלשטיין: זה הלב של החוק.

שרית פיגלשטיין: אפשר להשאיר את החוק הזה בלי הלב שלו?

אלכס מילר: זה לא הלב.

אלכס מילר: הלב זה מועצה.

שרית פיגלשטיין: הלב זה מועצה, זה מה שאתם רציתם.

חיים כץ: אבל הלב של החוק זה לא גובה המתח.

חיים כץ: לא אם זה 33K או אם זה 34K.

שרית פיגלשטיין: נכון, אבל זה מי רשאי לבצע איזה פעולה, נכון?

חיים כץ: כן, אבל זה לא בדיוק של גובה המתח.

איגור סטפנסקי: רק דבר אחד.

איגור סטפנסקי: אי אפשר להגיד מה זה מתח נמוך, תלוי באיזה רישיון מותר לעבוד במתח נמוך.

איגור סטפנסקי: מתח נמוך זה בין לאומי.

חיים כץ: היינו שם כבר.

חיים כץ: אמרנו שאנחנו מקבלים את זה ונתקן.

איגור סטפנסקי: לא, אבל דבי אמרה שכאילו---

חיים כץ: אמרה.

חיים כץ: מותר לה להגיד מה שהיא רוצה.

איגור סטפנסקי: אוקיי.

חיים כץ: מותר לה להגיד מה שהיא רוצה פה.

חיים כץ: אוקיי דבי, אנחנו הולכים על הקטע שהמועצה תקבע, או שאנחנו הולכים לפי הכללים שרשומים בתקנות החשמל, המתחים השונים?

חיים כץ: תחליטו.

קריאה: אנחנו בעד שהמועצה תחליט.

חיים כץ: כן אדוני.

אליהו ישי: אני ממשרד השיכון.

אליהו ישי: מאחר ואנחנו מגדירים פה את המקצועות וכל מקצוע אנחנו מגדירים בדיוק באיזה מתח הוא עכשיו יתעסק, ויותר מזה, מאחר ויש לנו פה מתמחים, אסור לנו להשאיר את המתמחה באיזה תחום שאנחנו לא יודעים איפה הוא נמצא.

אליהו ישי: ולכן חייב להיות הגדרה מדויקת בדיוק לכל המתחים, ולא משהו שייקבע על ידי מועצה.

חיים כץ: בקשה.

שרית פיגלשטיין: אני לא מבינה איך אפשר לקבוע עכשיו תוספת ריקה כשהשינוי שלה או הקביעה שלה תיעשה בצו.

שרית פיגלשטיין: רק השינוי שלה יכול להיעשות בצו.

שרית פיגלשטיין: את לא יכולה לקבוע עכשיו את התוספת ריקה.

שימרית שקד-גיטלין: אפשר יהיה לקבוע בתקנות.

שימרית שקד-גיטלין: אפשר יהיה לקבוע בתוספת.

חיים כץ: ויקבע בתקנות.

חיים כץ: וזה נעשה בעשרות חוקים, לא רק בחוק החשמל.

שרית פיגלשטיין: כן אדוני, אבל בישיבות המוסכמות שנערכו בינינו, ויתקנו אותי גם נציגי האיגודים השונים, הוסכם שהכישורים והדרישות מאותם בעלי מקצוע, יעלו לתוספת של החוק.

חיים כץ: אבל אנחנו לא עובדים אצלכם.

חיים כץ: הסיכומים ביניכם לא מעניינים את הוועדה.

חיים כץ: הסיכומים ביניכם לא מעניינים את הוועדה.

חיים כץ: אנחנו לא עובדים אצלכם.

חיים כץ: אנחנו נבחרנו לכנסת ואתם כלי שרת לעזור לנו לחוקק יותר טוב.

חיים כץ: אבל אתם לא המחוקקים.

חיים כץ: תכניסי לך את זה טוב לראש.

שרית פיגלשטיין: זה ידוע לי.

חיים כץ: לא ידוע לכם.

חיים כץ: נראה לי שלא.

חיים כץ: עצם ההתפרצות שלך וההתנהלות שלך בדיון, גם כן לא נראה שאת יודעת איפה את נמצאת.

חיים כץ: לא נראה לי.

חיים כץ: אולי בוועדה אחרת את באה ומתנהגת ככה ואת רגילה שעובדים אצלכם.

חיים כץ: אז ככה נראה לי.

חיים כץ: יכול להיות שאני טועה.

חיים כץ: יחד עם זה, פה הוועדה תחליט מה שהיא חושבת שצריך.

חיים כץ: אתם, יהיה לכם את הזכות להסתייג, למשוך, אם זה חוק ממשלתי, לעשות את כל התהליך בדרך שלכם.

חיים כץ: ככה זה עובד.

שרית פיגלשטיין: נכון.

חיים כץ: ככה זה עובד.

שרית פיגלשטיין: כך זה יהיה.

חיים כץ: עכשיו, אם את רוצה להגיד משהו, את יכולה להגיד.

שרית פיגלשטיין: מה יוסיף מה שאני אומר?

שרית פיגלשטיין: מאחורי הרעיון של הסדרת עיסוק, עומד הרעיון שאנחנו לא נפגע באדם שזה העיסוק שלו, ולכן אמרנו שאנחנו נעלה את מה שקבוע בתקנון, לחוק.

שרית פיגלשטיין: זה היה הרעיון.

שרית פיגלשטיין: אם השאלה היא טכנית, זה יהיה בתקנות או בתוספת, והאם דרוש רק עניין של זמן כדי להכריע בשאלה הטכנית הזאת במהות וכדי אחר כך להכריע האם זה יעלה לתוספת או התקנות?

שרית פיגלשטיין: אז האם השאלה היא עניין של זמן, דרוש לכם זמן כדי ללבן את העניינים עם האיגודים?

אלכס מילר: אדוני היו"ר, אני חייב.

אלכס מילר: יש לך תאריך מתי החוק הוגש פעם ראשונה לכנסת ישראל?

שרית פיגלשטיין: הצעת החוק הפרטית?

אלכס מילר: כן.

אלכס מילר: זה חוק פרטי, זה לא חוק שלכם.

אלכס מילר: זה חוק פרטי.

אלכס מילר: אני לא ראיתי פה חוק ממשלתי.

אלכס מילר: פעם ראשונה מתי הוגש חוק?

שרית פיגלשטיין: לא יודעת.

שרית פיגלשטיין: אדוני אולי יודע?

אלכס מילר: הגיש אותו אם אני לא טועה, חבר הכנסת יורי שטרן ז"ל.

אלכס מילר: את יודעת מתי זה היה?

אלכס מילר: זה היה בכנסת ה-17.

אלכס מילר: את עכשיו יושבת כאן ושואלת את תמ"ת האם אתם צריכים עוד זמן כדי לקבוע?

אלכס מילר: כמה זמן עוד צריך בשביל לקבוע את הדברים?

אלכס מילר: אם ברגע עד היום לא נקבע, אז הם גם לא יקבעו בעוד 20 שנה, כל עוד מדובר על החוק.

אלכס מילר: מבחינתנו, כל הסיפור הזה, הוא התגלגל יותר מדי זמן.

אלכס מילר: יותר מדי זמן.

אלכס מילר: יש פה עניין טכני.

אלכס מילר: יש פה עניין טכני.

אלכס מילר: לקבוע בהיבט שהוא היבט בין לאומי מה זה הוולטים, שבעצם מה זה מתח נמוך, מה זה מתח גבוה, שהמועצה לפי החוק שקמה, צריכה לקבוע את זה בצורה מסודרת הרבה יותר.

אלכס מילר: גם שם זה אפשר לקבוע, גם פה, גם בתקנות.

אלכס מילר: אם אנחנו מתעקשים עכשיו על העניין הזה של 3 שורות להכניס את זה אל תוך החוק, זה לא יהיה.

אלכס מילר: זה לא יהיה.

אלכס מילר: חבל להתעכב על זה.

חיים כץ: מה שאמר חבר הכנסת אלכס מילר לפרשנות, שממשלת ישראל רוצה להעביר חוק שהוא יהיה מורכב ובנוי מאלפי חורים, אלפי חורים, הם באים לפה ואומרים, יש לכם יום אחד.

חיים כץ: יום אחד, וראה חוק ההסדרים.

חיים כץ: יום אחד.

חיים כץ: ותדונו ותעשו, וכשבאים לפה, חוק שכולו בקושי 7 שנים.

חיים כץ: יש לנו זמן.

חיים כץ: שזה המציע, ועדת בכר, שנגעה לא בגובה המתח, אם זה K33 או K34.

חיים כץ: זה כבר לא משנה בכלל.

חיים כץ: לא משנה אם זה K33 או 40K.

חיים כץ: לא משנה.

חיים כץ: באמת שלא משנה.

חיים כץ: מי שמטפל ב-K33, עזבו רישיונות, יכול לטפל ב-40.

חיים כץ: אבל כשבאה ועדת בכר ושנוגעת בכל החסכונות של כולנו, בכל המתווה של החיים שלנו, עושים את זה ביום.

חיים כץ: ביום אחד.

חיים כץ: באים לפה, חותכים, מלא חורים, בלי זה ואחר כך הכנסת עומדת שנים רק בשביל לתקן.

חיים כץ: אז זה דורש נאה וקיים.

דבורה אליעזר: אדוני, אם השר בסופו של דבר יכול לקבוע בתוספת לחוק ולא למלא את התוספת עכשיו, אז יהיה יותר נכון משתי סיבות: סיבה אחת, שהתוספת לחוק זה ייצור כיליים.

דבורה אליעזר: בסופו של דבר אפשר מצד אחד לשנות אותו כמו תקנה, בצו.

דבורה אליעזר: מצד שני זה יהיה בסופו של דבר בחוק הראשי, ולכן אם לא נדרש עכשיו למלא את התוספת וניתן יהיה למלא את התוספת כאילו הותקנו תקנות, אז צריך שזה יהיה בתוספת לחוק, ולא בתקנות.

לימור תוסיה-כהן: לטעמנו אי אפשר לעשות תוספת ריקה.

לימור תוסיה-כהן: אפשר לוותר על הקטע של התוספת ולהותיר את כל העניין בתקנות כפי שזה עד היום.

שימרית שקד-גיטלין: הסוגיה אם אפשר לאשר תוספת ריקה היא סוגיה טכנית לחלוטין.

שימרית שקד-גיטלין: לדעתי אין בעיה.

שימרית שקד-גיטלין: עשינו את זה בחוקים אחרים.

שימרית שקד-גיטלין: זה עניין טכני לחלוטין.

שימרית שקד-גיטלין: העניין היותר מהותי, אם אנחנו עושים את זה בחקיקה ראשית או בחקיקת משנה.

שימרית שקד-גיטלין: אם התוספת תהיה ריקה או לא ריקה, זה ממש שאלה טכנית.

אלכס מילר: אבל זה לא ריק.

אלכס מילר: יש לנו סוגי רישיון.

שרית פיגלשטיין: אז מה הוחלט?

אלכס מילר: שתנאי הכשירות ייקבעו בתוספת.

שרית פיגלשטיין: מאוחר יותר?

חיים כץ: כן.

לימור תוסיה-כהן: כפוף לבדיקה שזה באמת אפשרי, בדיקה משפטית.

שרית פיגלשטיין: כיוון שזה איזה שהוא עניין חדש שחזר, אנחנו נביא את זה בפני שר המשפטים ויתכן שהוא יגיש הסתייגות בנקודה הזאת.

חיים כץ: מותר לו.

שימרית שקד-גיטלין: אוקיי, אז מה שאנחנו אומרים עכשיו, שבתוספת יישארו שמות בעלי המקצוע כפי שסיכמנו אותם בישיבה הקודמת וכפי שהוצבע.

שימרית שקד-גיטלין: תנאי הכשירות ייקבעו בצו כפי שכתבנו בעמוד 13, ששר התעשייה המסחר והתעסוקה בהתייעצות עם המועצה באישור ועדת העבודה והרווחה והבריאות, הוא יהיה רשאי לקבוע אותם, ואז אנחנו בעצם צריכים להוסיף סעיף, לומר שאת הצו הראשון הוא יתקין תוך כך וכך זמן.

חיים כץ: חצי שנה.

שימרית שקד-גיטלין: אני חושבת שהם יגידו שזה לא יספיק להם.

חיים כץ: שנה יספיק לך, דבי?

דבורה אליעזר: אני הייתי אומרת שנה וחצי.

דבורה אליעזר: זה לא עניין של משא ומתן.

דבורה אליעזר: אני אסביר.

דבורה אליעזר: צריך גם להקים את המועצה שיש לה 13 חברים.

דבורה אליעזר: המועצה צריכה לשבת.

חיים כץ: כמה זמן בוחרים ממשלה בישראל?

דבורה אליעזר: נדמה לי שמועצה לוקחת אולי קצת יותר זמן.

חיים כץ: אחר כך מקימים ממשלה.

חיים כץ: תראי את ההגדרות של כמה זמן הולכים לבחירות.

חיים כץ: אם ראש ממשלה מתפטר, 60 יום.

דבורה אליעזר: המועצה צריכה להתחיל לעבוד פשוט, והמועצה היא זאת שצריכה להמליץ המלצות.

חיים כץ: אז אומרים לך שנה.

חיים כץ: שנה.

חיים כץ: שנה בסין, את יודעת מה עושים שנה?

חיים כץ: מיכאל, מה אתה אומר?

מיכאל זיסמן: שנה.

אלכס מילר: נכתוב שנה, כי גם שנה וחצי לא יספיק להם אחר כך.

דבורה אליעזר: יש הרבה תקנות ועניינים שהמועצה הזאת צריכה לקבוע.

חיים כץ: שנה וחצי?

שימרית שקד-גיטלין: שנה וחצי.

שימרית שקד-גיטלין: אנחנו עכשיו נקבע שבעצם כל עוד לא נקבעו הצו הזה, בעצם התקנות, אבל הם יהיו מסוג צו, יחולו עדיין התקנות הקודמות.

שימרית שקד-גיטלין: התקנות הקודמות יעמדו בתוקפן עד שהמועצה תקבע.

לימור תוסיה-כהן: אבל כל עוד את לא מבטלת אותו, אז זה ברור שהוא עומד בתוקפו.

שימרית שקד-גיטלין: לא, אנחנו בעצם משנים את סעיף 6, הוא סעיף ההסמכה.

שימרית שקד-גיטלין: אנחנו לכאורה מבטלים את ההסמכה.

שימרית שקד-גיטלין: צריך לכתוב במפורש שכל עוד השר לא קבע משטר רישוי חדש, אנחנו עומדים בתוקף עם התקנות הישנות.

חיים כץ: בשנה וחצי הקרובות התקנות הקיימות יישארו.

שימרית שקד-גיטלין: עד שהשר יתקין צו חדש.

חיים כץ: כן אדוני.

איגור סטפנסקי: הערה אחת, בדף 12, פה כתוב חשמלאי מעשי מורשה.

איגור סטפנסקי: אני רציתי לשאול.

איגור סטפנסקי: בתקנות האחרות כתוב חשמלאי מעשי.

איגור סטפנסקי: אצלנו פה עכשיו חשמלאי מעשי מורשה.

איגור סטפנסקי: האם זה אותו דבר ולא דורש כמו שדיברנו בסוגריים, חשמלאי מעשי?

שימרית שקד-גיטלין: זה רק הוספנו את המילה מורשה.

שימרית שקד-גיטלין: זה היה שם ישן בסוגריים.

שימרית שקד-גיטלין: כתבנו אותו בסוגריים.

שבתאי אלבוחר: אני הייתי מוסיף את זה בסוגריים ליתר ביטחון, כדי שלא יהיו בעיות.

שימרית שקד-גיטלין: בסדר.

חיים כץ: כן גבירתי.

ליאורה סידי: אני ממשרד החינוך.

ליאורה סידי: הבנתי שעכשיו התוספת תהיה ריקה, ומצד שני התקנות נשארות בתוקפן עד שמתקנים אותן.

ליאורה סידי: השאלה מה היחס לעניין הסטאז'?

ליאורה סידי: יש סטאז', אין סטאז'?

ליאורה סידי: איך הכול מתיישב עכשיו מבחינת ההוראות?

שימרית שקד-גיטלין: כל עוד יהיה המשטר הרישוי הישן עם התקנות הקודמות, הסטאז' הישן וכו' וכו'.

שימרית שקד-גיטלין: כשיהיו המשטר הרישוי החדש, אז זה ייכנס בתוקף הכול ביחד, הרישוי החדש, התקנות לעניין ההתמחות החדשות וכו'.

חיים כץ: בקשה אדוני.

תמיר מעודי: אני רציתי לומר שמה שאמרתי מקודם לגבי הכוח של המועצה, מכיוון שהוא בנוי הרוב ממהנדסים.

תמיר מעודי: אז לגבי החשמלאים והחשמלאים המעשיים, אני לא רוצה שהם יפגעו בגלל הכוח שיש להם במועצה הזאת, לפגוע בהם ולהוריד אותם במה שיש להם.

תמיר מעודי: לפחות או להעלות אותם הלאה, לתת להם יותר, או שלפחות שלא יהיה להם כוח להוריד אותם ממה שיש להם היום.

חיים כץ: אוקיי, עכשיו נאפשר, כל מי שיש לו הערות על כל החוק, מה שהוצבע, לא הוצבע, כן הוצבע, בצורה מסודרת, לא מעניין מאיזה סעיף, לא לפי סדר, כן לפי סדר, מה שהוא רשם על ליבו, יוכל להעיר.

חיים כץ: ייקח את הזמן שלו, יוכל להעיר.

חיים כץ: כן אדוני.

אלי כהן: אני מהסתדרות ההנדסאים.

אלי כהן: סעיף 3.

אלי כהן: אני מבקש לתקן את ההתייחסות לגבי המלצת הארגון המייצג את המספר הגדול ביותר של ההנדסאים או טכנאים, במקום בעלי רישיון, טכנאים מוסמכים בישראל.

אלי כהן: אני רוצה להזכיר שהסתדרות הטכנאים וההנדסאים מייצגת את כל הטכנאים וההנדסאים בכל המגמות, כולל החשמל.

אלי כהן: לפיכך, אנחנו מבקשים לשנות את זה במקום בעלי רישיונות, כי אנחנו במועצה נמנה שני הנדסאים בעלי רישיונות עם הוותק כמו שקבענו.

אלי כהן: הם יהיו שם, אבל מי שימנה אותם, זה הסתדרות ההנדסאים.

אלי כהן: לצורך העניין, הסתדרות שמייצגת את הטכנאים וההנדסאים.

שימרית שקד-גיטלין: אתה מציע למחוק את המילה "בעלי רישיון"?

אלי כהן: טכנאים מוסמכים.

שימרית שקד-גיטלין: אוקיי.

חיים כץ: אבל יהיו שם רק בעלי רישיון, במקום הזה.

אלי כהן: הנדסאים יהיו בעלי רישיון עם הוותק הנדרש כמו כולם.

שימרית שקד-גיטלין: במקום בעלי רישיון יבוא מוסמכים.

לימור תוסיה-כהן: שאלה בהקשר הזה.

לימור תוסיה-כהן: שוב, אני שואלת, אני לא באמת יודעת.

לימור תוסיה-כהן: הרי כל המועצה הזו נועדה להשפיע על מעמדם של בעלי הרישיון.

לימור תוסיה-כהן: אז השאלה אם נכון לתת למועצה שמאגדת בתוכה, גם עם אנשים בעיסוק רלוונטי שהם לא בעלי רישיון, להשפיע על אותם אלה שהם כן בעלי רישיון?

אלי כהן: אני אנסה להסביר.

אלי כהן: הסתדרות ההנדסאים מייצגת את כל הטכנאים וההנדסאים בכל המגמות.

אלי כהן: לצורך העניין, היא כבר 40 שנה מגינה על סמכויות הרישוי של הנדסאי בניין, הנדסאי אדריכלות, הנדסאי מכונות ועכשיו הנדסאי חשמל וטכנאי חשמל.

אלי כהן: לצורך העניין, אנחנו מייצגים אותם, אנחנו מגינים עליהם, אנחנו מטפלים בהם, אנחנו מלווים אותם.

אלי כהן: לכן אנחנו נמנה את הנציגים שלנו.

אלי כהן: איזה נציגים יהיו?

אלי כהן: הנדסאים בעלי רישיון חשמל עם 5 שנות ותק.

חיים כץ: מה זה משנה מי ימנה?

חיים כץ: אם המועצה מורכבת מאיקס אנשים מהתמ"ת, איקס אנשים מהמשפטים, גם במשרד התמ"ת לא קובעים מי זה הבן אדם שימנה.

חיים כץ: כתוב-השר, אבל אנחנו יודעים שזה לא השר.

חיים כץ: בא בן אדם, הוא אומר, יש לי מקום אחד לבן אדם מוגדר שעומד בקריטריונים מסוימים.

חיים כץ: עומד.

חיים כץ: כך וכך השכלה, כך וכך תעודה, מתח גבוה, מתח נמוך, מעל K וולט, מתחת ל-K וולט.

חיים כץ: הבן אדם צריך לעמוד בקריטריונים.

חיים כץ: מה זה משנה מי יבחר אותו?

לימור תוסיה-כהן: אני אבהיר, אני אבהיר.

לימור תוסיה-כהן: למשל במקרה, ושוב, אני לא יודעת מה המצב בשטח היום לגבי ההנדסאים, אבל במצב שבו יש שני ארגוני עובדים, אחד מאגד את ההנדסאים בעלי רישיון, וארגון אחר מייצג את ההנדסאים שאינם בעלי רישיון.

לימור תוסיה-כהן: לכן לפי ההסבר של האדון הנכבד הזה, אני חושבת שהם במילא נכנסים פה לסייפא, כי הם במילא מאגדים את אותם הנדסאים או טכנאים בעלי רישיון, כי גם אלה שהם בעלי רישיון, מאוגדים אצלם, ולכן הם במילא נכנסים פה לסייפא.

חיים כץ: כן אדוני.

יעקב שינבוים: יעקב שינבוים, משרד החינוך.

יעקב שינבוים: לעניין בחינות ההסמכה.

יעקב שינבוים: אני חושב שנכון וראוי להביע את דעתי בעניין הזה, מאחר ונושא הבחינות שמדובר בהן, הן יעסקו גם בתקנות וגם בנושא הבטיחות, הבעתי את דעתי אתמול ואני רוצה להביע אותה גם כאן לפרוטוקול, ולשיקול דעתה של הוועדה.

יעקב שינבוים: אני חושב שכדי להפיק את המירב מתקופת הסטאז', טוב ונכון וראוי לאפשר לאנשים שנכנסים לסטאז', כבר להיות בקיאים גם בעניין התקנות וגם בעניין הבטיחות, ולכן אין למנוע מהם את ההיבחנות אפילו בתחילת תקופת הסטאז' ולא רק לקראת סופה.

יעקב שינבוים: זה גם יועיל מאוד לדעתי לטכנאים והנדסאים צעירים, וגם לחשמלאים צעירים, בוגרים שלנו במשרד החינוך, שהם נכנסים אחר כך לשירות צבאי ולא תמיד זמנם בידם, להתכונן לבחינות כעבור שנתיים, כי הם עדיין במהלך השירות הצבאי שלהם.

יעקב שינבוים: חלקם חותם קבע ועושה שירות לא רק של 3 שנים, אלא של יותר מ-3 שנים, וגם מאחר והם בעתודה טכנולוגית.

חיים כץ: יש לנו הרבה כאלה?

יעקב שינבוים: יש לנו בתחום הזה של טכנאים והנדסאים, יש לנו באזור של, אני לא רוצה לומר כאן מספרים לא מדויקים, אבל באזור 1,000.

חיים כץ: כמה מהם הולכים אחר כך להנדסה ישירות?

יעקב שינבוים: להנדסה או להנדסאי?

חיים כץ: הם מסיימים את ההנדסאי בהכשרה טכנולוגית וממשיכים מיידית להנדסה, כמה?

יעקב שינבוים: לא הרבה.

חיים כץ: טוב.

יעקב שינבוים: נשארים הנדסאים?

יעקב שינבוים: אתה מתכוון לזה שהם הולכים מעתודה טכנולוגית לעתודה אקדמית?

חיים כץ: ממשיכים מיידית.

חיים כץ: איך שהם מסיימים, הולכים ללימודים.

יעקב שינבוים: לפני השירות הצבאי?

חיים כץ: אחרי השירות הצבאי או במהלכו.

יעקב שינבוים: במהלכו, אני לא מכיר מהלך כזה.

חיים כץ: יש במהלכו, יש את האוניברסיטה הפתוחה, יש שם לימודי הנדסה, והם ממשיכים את זה.

יעקב שינבוים: לא רבים.

אליהו ישי: בכל מקרה, יש למשרד הביטחון את כל הכלים ואת כל האפשרויות, כולל חבר במועצה שיכול לדאוג לכל הרישיונות האלה.

אליהו ישי: למשרד הביטחון יש את האפשרות להסמיך את האנשים האלה.

חיים כץ: משרד החינוך מסכים לזה?

יעקב שינבוים: למשרד הביטחון אין חבר במועצה.

חיים כץ: כן.

שימרית שקד-גיטלין: אני רוצה להבין מה אתה מציע.

שימרית שקד-גיטלין: אתה מציע שלבחינות יהיו רשאים לגשת גם במהלך תקופת ההתמחות?

יעקב שינבוים: אפילו בתחילתה.

שימרית שקד-גיטלין: זאת אומרת בכל מהלך.

שימרית שקד-גיטלין: אני רק אומרת שאם ככה, אז צריך לבטל סעיף שכבר הוועדה אישרה, זאת אומרת זה לא משהו שאמרו לך פה שהמועצה תיקבע.

יעקב שינבוים: המועצה לא תוכל לקבוע את זה, כי זה נקבע כאן בדרך עקיפה.

שימרית שקד-גיטלין: נכון, נכון.

חיים כץ: כן גבירתי.

לימור תוסיה-כהן: בהתייחס לטענה של אדוני בעניין בחינות אם הבנתי נכון, אז אם אנחנו אישרנו את הנוסח שניתן יהיה לקבוע את תקופת ההתמחות שצריך יהיה לעבור טרם לגשת לבחינות, אז ניתן יהיה לקבוע את זה מאוחר יותר.

לימור תוסיה-כהן: זה יהיה בסמכות השר לאחר התייעצות עם המועצה.

לימור תוסיה-כהן: זה חלק מתנאי הכשירות.

חיים כץ: באישור הוועדה.

לימור תוסיה-כהן: באישור הוועדה כמובן.

לימור תוסיה-כהן: ולכן אני לא חושבת שיש פה קושי, אבל פשוט אין כרגע להבנתי התייחסות לזה בחוק, אלא זה משהו שצריך יהיה לדאוג יותר מאוחר.

לימור תוסיה-כהן: לגבי הגדרת בעל רישיון.

לימור תוסיה-כהן: לטעמנו ההגדרה הזו היא פחות נחוצה, כי לנו במילא הגדרת רישיון לעסוק בביצוע עבודות חשמל, וממילא מי שהוא בעל רישיון לעסוק בעבודות חשמל, הוא בעל הרישיון.

לימור תוסיה-כהן: לכן ההגדרה הזו, לטעמנו היא מיותרת.

לימור תוסיה-כהן: דבר נוסף, לעניין סעיף 3(ב) רבתי (ג), אם אפשר רגע להעביר את רשות הדיבור.

ברק שטרוסברג: אני סגן הממונה על השכר באוצר.

ברק שטרוסברג: זה אמנם לא סעיף בליבת החוק או סעיף מהותי, אבל אני מדבר על סעיף גמול והחזר הוצאות.

ברק שטרוסברג: הוועדה, אני מבין בישיבה האחרונה, הוסיפה את עצמה כגורם מאשר לנושא הזה של החזר הוצאות.

ברק שטרוסברג: זה לא שיש בעיה עם העניין הזה, רק שבתאגידים ובמועצות דומות אנחנו לא מוסיפים את הוועדה מהטעם הפרקטי, שכששני השרים מחליטים ביניהם על החזר הוצאות, אנחנו רוצים מייד לאפשר את התשלום לחברי המועצה.

ברק שטרוסברג: כשזה חוזר לפה, ומניסיון אדוני היו"ר, זה יכול להתעכב חודשים רבים.

ברק שטרוסברג: לכן אני מציע שהוועדה לא תהיה גורם מאשר רק מהטעם הפרקטי.

חיים כץ: כן.

דבורה אליעזר: אני רק מבקשת לחזק את הנקודה הזאת.

דבורה אליעזר: באמת לב ליבה של ההצעה הזאת זה הקמת המועצה, ואנחנו לא יודעים אם הכנסת תצא לבחירות, לא תצא לבחירות.

דבורה אליעזר: אנחנו תוך שנה וחצי רוצים לנסות להגיע לכאן עם התקנות ועם התוספת.

דבורה אליעזר: אנחנו הסכמנו שהוועדה באמת תהיה גורם מאשר על כל התקנות.

דבורה אליעזר: אלה תקנות טכניות, וחבל להוסיף גורם נוסף מאשר.

חיים כץ: הוועדה תאשר אותם תוך שבועיים.

דבורה אליעזר: בסופו של דבר זה סטנדרט.

דבורה אליעזר: אנחנו לא נעשה איפה ואיפה בין חבר מועצת החשמל לחבר מועצה אחר.

דבורה אליעזר: חבל באמת לעכב הקמת מועצה בגלל שהסעיף הזה לא יאושר.

חיים כץ: כן בקשה.

לימור תוסיה-כהן: אני הבנתי שסעיפי הגמול נתפסים כחלק מסמכות שר האוצר לפי סעיף 29 לחוק יסוד התקציב.

חיים כץ: אני מציע לשנות, איפה שכתוב שר האוצר, יהיה פקידי האוצר.

לימור תוסיה-כהן: חס וחלילה.

לימור תוסיה-כהן: זה מודל אצילת סמכות שהוא לא מקובל.

חיים כץ: פקידי האוצר.

חיים כץ: שר האוצר לא במשחק.

חיים כץ: שר האוצר לא במשחק.

חיים כץ: פקידי האוצר עושים מה שהם רוצים בעניין.

חיים כץ: הוא לא מתערב.

לימור תוסיה-כהן: הדברים האלה נקבעים בצורה רוחבית, גם לגבי תאגידים סטטוטוריים וגם לגבי ועדות מייעצות.

לימור תוסיה-כהן: יש ועדה לסיווג תאגידים שמסייעת, וועדה מייעצת שמינה שר האוצר.

לימור תוסיה-כהן: חצי מהחברים לדעתי הם נציגי ציבור, חצי הם נציגי ממשלה והם עובדים בקביעת קריטריונים אחידים לקביעת גמול לחברים מהסוג הזה.

לימור תוסיה-כהן: גמול והחזר הוצאות.

לימור תוסיה-כהן: לכן זה קצת לא נכון לקבוע פה אישור ועדת כנסת.

לימור תוסיה-כהן: אני אציין שגם אין פה איזה שהן השלכות משקיות כמו שלמשל יש בחוק החברות, גמול דירקטורים וכאלה, ששם אולי כן יש מקום לוועדת כנסת שתאשר את זה, כי זה עוסק בגמול לאנשים מהמגזר הפרטי.

לימור תוסיה-כהן: יש פה עבודה ציבורית.

לימור תוסיה-כהן: בגדול, הסמכות היא לפי סעיף 29 לחוק יסוד התקציב לשר האוצר.

לימור תוסיה-כהן: שר האוצר תמיד עושה את זה עם השר הרלוונטי לעניין.

חיים כץ: אני מוכן שימחקו את ועדת הכנסת, שימחקו גם את התמ"ת, שישאירו רק את האוצר.

לימור תוסיה-כהן: לא.

חיים כץ: למה לא?

לימור תוסיה-כהן: כי זה פשוט לא מקובל.

חיים כץ: אני מוכן יותר.

חיים כץ: אני מוכן שימחקו את שר האוצר וישאירו רק את פקידי האוצר.

חיים כץ: שנעשה בפועל את מה שחיים בפועל, ולא נעשה כיסוי שאין בו ממש.

חיים כץ: שר האוצר באמת מבין בזה?

חיים כץ: הוא לא צריך להבין בזה, ויש את פקידי האוצר.

חיים כץ: ונגביל אותם בזמן ולא ניתן להם למשוך זמן, ולא ניתן להם לקחת בשבי ציבורים שלמים, ושם ישחקו ויתעללו בציבורים שלמים, פקידי האוצר.

חיים כץ: יתעללו.

חיים כץ: וזה לפרוטוקול.

חיים כץ: בציבורים שלמים, בציבורים שלמים, ויגידו אנחנו חזקים.

חיים כץ: ראה הגימלאות של חיילי צה"ל, ה-2,000 שקל.

לימור תוסיה-כהן: שוב, לגבי הסעיף הזה, 3(ב) (ג), אנחנו היינו מציעים למחוק את אישור ועדת העבודה, כי לטעמנו זה לא נכון.

לימור תוסיה-כהן: שוב כמו שאמרתי, בעיקר בגלל שלא ברור לי מה זה בא לשרת.

לימור תוסיה-כהן: לגבי סעיף 3(ד) רבתי, סעיף קטן ג', הסעיף פשוט נוסח קצת לא נכון, כי לטעמנו "קרוב" צריך להיות בן זוג, הורה, ילד או אח של חבר המועצה, וכן מי שסמוך על שולחנו של חבר המועצה, ואז סעיף ב' מתייחס לצאצא או בן זוג של כל אחד מהמנויים בפסקה א'.

לימור תוסיה-כהן: אין מקום לשים את מי שסמוך על שולחנו של חבר המועצה, בסעיף קטן ג' נפרד, כי אז אנחנו לא מתייחסים לבן זוג של אותו מי שסמוך על שולחנו של חבר המועצה, שגם בעניינו אסור לאותו חבר מועצה לטפל.

לימור תוסיה-כהן: זו ההתייחסות הרוחבית של משרד המשפטים לעניין סעיף ניגוד עניינים.

לימור תוסיה-כהן: זה הנוסח שאנחנו מקדמים עכשיו בכל דבר חקיקה שמתייחס לסעיפי ניגוד עניינים.

לימור תוסיה-כהן: לגבי סעיף 2.

לימור תוסיה-כהן: מי שהורשע בעבירה פלילית או בעבירת משמעת שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי.

לימור תוסיה-כהן: אנחנו מבקשים להוסיף את המילים "לדעת השר לכהן כחבר המועצה", זאת היות ששר התמ"ת הוא הגורם המנהלי שתהיה לו הסמכה לגשת למרשם הפלילי ובעצם לראות את הפרטים לגבי אותו מועמד.

לימור תוסיה-כהן: אנחנו רוצים להגביל את זה באופן שיובהר שהמידע הפלילי הזה לא יהיה חשוף לאותו אדם שהוא לא גורם מנהלי, וזאת שוב, כדי לשמור על פרטיותו של אותו מועמד, ולא לחשוף את המידע אודותיו לגורמים אחרים.

לימור תוסיה-כהן: לגבי סעיף 3(ו) רבתי (ג).

לימור תוסיה-כהן: הסייפא אומרת, היעדרות בשל שירות מילואים ובשל חופשת לידה לא תיחשב כהיעדרות.

לימור תוסיה-כהן: אז אנחנו מציעים לתקן את זה ולומר שהיעדרות כזאת תיחשב היעדרות בשל סיבה סבירה, היות שהרייש של הסעיף מתייחס למישהו נעדר בלא סיבה סבירה.

לימור תוסיה-כהן: אני מודה שלכתחילה חשבנו שזה מיותר, כי לא היה ברור לי מי יאמר ששירות מילואים וחופשת לידה אינם סיבה סבירה להיעדרות, אבל ככל שכן, הוועדה תעמוד על הסייפא, אנחנו מבקשים להבהיר שזו היעדרות בשל סיבה סבירה ולא כפי שנכתב לכתחילה.

חיים כץ: היה לנו דיון גדול בעניין הזה והחלטנו שזה לא תיחשב היעדרות.

לימור תוסיה-כהן: לא תיחשב היעדרות.

חיים כץ: ולא נכנס, סיבה סבירה, לא סיבה סבירה.

חיים כץ: היה לנו דיון על זה.

חיים כץ: ישבנו על זה חצי שעה, וכולם דיברו בשולחן הזה.

דבורה אליעזר: אם אפשר רק להוסיף לדברים?

דבורה אליעזר: באותו דיון כן דיברנו על זה שההיעדרות הזאת היא היעדרות בכל מקרה.

חיים כץ: את רוצה לפתוח את הכול מהתחלה?

דבורה אליעזר: לא, לא, לא, זה לא פתיחה מהתחלה.

דבורה אליעזר: זה עניין ניסוחי לחלוטין.

דבורה אליעזר: אני רואה את זה יותר ניסוחי מאשר מהותי, את התיקון הזה.

לימור תוסיה-כהן: לגבי סעיף קטן (ד) של אותו סעיף, הסעיף אומר שבמקרה שבו הוגש כתב אישום או קובלנה משמעתית נגד חבר המועצה, הנסיבות המנויות בסעיף, השר יהיה רשאי אחרי התייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה, להשעות אותו מכהונתו.

לימור תוסיה-כהן: אנחנו חושבים שאין צורך בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה במקרים האלה.

לימור תוסיה-כהן: סעיפים דומים אינם מצריכים היוועצות עם היועץ המשפטי לממשלה.

לימור תוסיה-כהן: זה לא מקובל לשלב חובת היוועצות כזאת בחקיקה.

לימור תוסיה-כהן: ברור ממילא שככל שהיועץ המשפטי של אותו שר שנדרש לסוגיה, יש לו איזה שהיא שאלה מקצועית לגבי האם זה מהווה עילה להשעיה או לא, פתוחה בפניו הדרך לפנות ולשאול את עמדתו של היועץ המשפטי לממשלה בנושא, אבל אנחנו לא חושבים שצריכה להיות פה חובת היוועצות עם היועץ המשפטי לממשלה.

לימור תוסיה-כהן: לגבי 3(ז) רבתי (ב), יש פה הפנייה לא נכונה לסעיף 3 (5), לפחות להבנתי.

לימור תוסיה-כהן: ההפניה צריכה להיות ל- 3 (ו) רבתי ד' קטן.

לימור תוסיה-כהן: לגבי סעיף 6 (1).

לימור תוסיה-כהן: פה אנחנו נוקטים במילה "התמחות" להבדיל מסעיפים קודמים, שהשתמשו במונח התנסות מקצועית.

שימרית שקד-גיטלין: לא, לימור, בכל הסעיפים כתוב התמחות.

לימור תוסיה-כהן: ראיתי בסעיף תפקידי המועצה, אלא אם כן תיקנת את זה עכשיו.

לימור תוסיה-כהן: כי בסעיף 3(ג) רבתי 2 מדובר על התנסות מקצועית.

חיים כץ: בשורה התחתונה בסוף, מאחר ואנחנו לא מצביעים היום, תהיה לכם אפשרות לשבת בין עורכי הדין ולתקן תיקוני נוסח, לא תיקוני מהות, תיקוני נוסח.

שימרית שקד-גיטלין: אוקיי בסדר, זה עניין טכני.

שימרית שקד-גיטלין: במקום התנסות מקצועית יבוא התמחות.

שימרית שקד-גיטלין: זה תוקן.

לימור תוסיה-כהן: הערה אחרונה לעניין סעיף 6(ג) רבתי.

לימור תוסיה-כהן: יש פה הליך של עיון חוזר בהחלטת המנהל.

לימור תוסיה-כהן: היות שיש פה גורמים נוספים שמעורבים בבדיקה, לטעמנו זה לא עיון חוזר, אלא בדיקה נוספת או בדיקה מחודשת.

לימור תוסיה-כהן: אז גם אם יוסכם שיש צורך בהליך כזה, אנחנו מציעים לא לקרוא לו בשם שהוא לא משקף את מהותו.

שרית פיגלשטיין: אפשר להמשיך?

חיים כץ: כן.

שרית פיגלשטיין: ב-6(ד) דיברנו על "המנהל רשאי להעניק תעודת מתמחה לאדם בתקופת התמחות במקצוע חשמל לפי חוק זה לתקופה שיורה".

שרית פיגלשטיין: אז מה שניסיתי להגיד בתחילת הישיבה, זה שאולי כדאי לקבוע, כמו שאנחנו קובעים את שאר הכישורים, למרות שעכשיו לא ברור לי מתי קובעים ואיפה, אז התקופה הזו גם צריכה להיקבע במסגרת אותם כישורים שייקבעו, היכן שייקבעו.

שרית פיגלשטיין: הערה כללית, אני מודה שלי עכשיו פחות ברור מה הכישורים שיחייבו אדם שמבקש רישיון בתחום כזה או אחר, ואני אבקש לשבת עם היועצת המשפטית שלכם, של הוועדה, אולי היא תוכל להסביר.

חיים כץ: אין בעיה.

חיים כץ: בסוף אנחנו נודיע.

חיים כץ: כן.

אליהו ישי: משרד השיכון הוא אחד מספקי העבודה המרכזיים במשק, אם בתכנון, אם בביצוע.

אליהו ישי: משרד השיכון מחזיק מאגר ומסמיך ובוחן קבלנים ככלל, וקבלני חשמל כפרט דרך חשב הקבלנים.

אליהו ישי: משרד השיכון מספק עבודה ל-180 משרדי תכנון רשומים.

אליהו ישי: משרד השיכון משתתף בוועדת ההוראות כחלק פעיל בחוק החשמל.

אליהו ישי: משרד השיכון נמצא במכון התקנים, בתקני החשמל, ובכל מה שקשור במפרט המיוחד במשרד הביטחון.

אליהו ישי: אני חושב שיש מקום למשרד השיכון להיות עם נציג בתוך הוועדה, בטח אם אנחנו משווים את המגע שיש למשרד השיכון עם אנשי החשמל העתידיים מול שאר המשרדים, כמו משרד החינוך ומשרד הפנים, אז משרד השיכון, יש לו נוכחות חובה בתוך הוועדה הזאת.

חיים כץ: לא כל המשרד, רק נציג.

אליהו ישי: נציג.

חיים כץ: כן.

ליאורה סידי: אני פשוט לא בטוחה שלפי הנוסח, באמת אפשר לגשת לבחינות רישוי לפני סיום תקופת ההתמחות.

חיים כץ: אם יהיה לכם זמן לנסח את זה בצורה הכי ברורה, הכי בהירה, שיהיה חוק שכולם יבינו אותו.

חיים כץ: אני מקווה שגם אתם בעלי המקצוע, שבניסוחים תעשו חקיקה שתביאו לנו חקיקה שכולם יבינו אותה.

חיים כץ: אני מקווה.

חיים כץ: כן אדוני.

תמיר מעודי: לגבי תקנות החשמל, רציתי לדעת אם אפשר להכניס שהמועצה תהיה גם חלק באישור התקנות החדשות או הקיימות, כדי שהספר הזה שייצא, שאנחנו גם כאנשים, שנדע לתת גם עצות חדשות או לשנות דברים חדשים בנושא של כל התקנות, למרות שהספר מצוין.

תמיר מעודי: שהמועצה, כיוון שיושבים שם בעלי ידע ואנשים שהם מבינים את כל העניין הזה, שגם הם ילמדו במועצה.

חיים כץ: כן אדוני.

שלום קסלסי: כולם פה נכבדים.

שלום קסלסי: אין מילים.

שלום קסלסי: כולם שכירים.

שלום קסלסי: רק 3 אנשים עצמאים, שמניעי כלכלת ישראל.

שלום קסלסי: 3 אנשים.

שלום קסלסי: אנחנו לא הוזמנו אדוני.

שלום קסלסי: אנחנו הגענו לבד לוועדה הזאת.

חיים כץ: בוא תסביר לי מה זה הגענו לבד.

שלום קסלסי: משרד העבודה, בן עמי כופר ושלום בן משה, היו ממונים על הרשימה, ולפחות מסרו חלק מהרשימה לכנסת, מי הוזמנו.

שלום קסלסי: אנחנו לא היינו ברשימה הזאת.

חיים כץ: הם לא היו מעורבים ברשימה.

חיים כץ: על מה אתה מדבר?

חיים כץ: יש מנהלת ועדה שהיא צריכה לבדוק את כל מי שנוגע לעניין ולהזמין אותו.

שלום קסלסי: כבודו, אנחנו שייכים ללהב .

שלום קסלסי: להב , יש בה 280 אלף איש עצמאים.

שלום קסלסי: אנחנו קבלני חשמל.

חיים כץ: כמה סוחרים?

שלום קסלסי: מתוכם גם סוחרים.

חיים כץ: כמה חשמלאים יש בלהב ?

שלום קסלסי: 2,000 קבלני חשמל נמצאים בלהב .

חיים כץ: כמה עם רישיון?

שלום קסלסי: כולם עם רישיון.

חיים כץ: כמה חשמלאים עם רישיון יש במדינת ישראל?

שלום קסלסי: 120 אלף.

חיים כץ: זאת אומרת, 2,000, כמה אחוז זה?

שלום קסלסי: לא.

שלום קסלסי: ה-2,000 מעסיקים בממוצע 25 חשמלאים לכל קבלן.

שלום קסלסי: זה 50 אלף.

חיים כץ: זאת אומרת, מה שאתה אומר, ש-50 אחוז מבעלי הרישיונות במדינת ישראל, עובדים אצל ה-2,000 האלה.

שלום קסלסי: לא, עובדים אצל קבלנים.

שלום קסלסי: מי מייצג קבלן, בעלי מלאכה שהם גם חלק חברים שלנו?

שלום קסלסי: בעלי מלאכה, ואנחנו מייצגים את הקבלנים.

שלום קסלסי: ראה זה פלא כבודו, הם הוזמנו.

שלום קסלסי: אני מסכים, כמו שצריך.

שלום קסלסי: אנחנו לא היינו בעניין.

שלום קסלסי: אנחנו לא הוזמנו.

שלום קסלסי: הרי כל קבלן היום הוא הנדסאי או מהנדס.

שלום קסלסי: ראה זה פלא.

שלום קסלסי: הם כבר רוצים, על שמם יהיה שני הנדסאים וטכנאים.

שלום קסלסי: זה מה שהוא אמר, אדוני.

שלום קסלסי: להב מניעה, כאשר בעלי מלאכה ואנחנו מעסיקים מיליון עובדים.

שלום קסלסי: כל מה שאני אומר זה רשום.

שלום קסלסי: אז הארגון הגדול בישראל לא הוזמן?

חיים כץ: טוב.

שלום קסלסי: תודה אדוני.

חיים כץ: כן אדוני.

רביב סתיו: רביב סתיו מהתאחדות מהנדסי החשמל וקבלני החשמל העצמאיים בישראל.

רביב סתיו: החוק פה לא מתייחס לנושא המתח גבוה לגבי רישיון מתח גבוה.

רביב סתיו: אני גם מרצה מטעם משרד התמ"ת למתח גבוה.

רביב סתיו: בן אדם גומר קורס במשרד התמ"ת למתח גבוה, אין לו רישיון ולא יכול לעבוד.

רביב סתיו: את הנושא הזה צריך להסדיר בחוק זה, כי זה חוק זה שמדבר על רישיונות, וכל הנושא של מתח גבוה בנושא הרישיון, פה לוטה בערפל.

חיים כץ: כמה זמן הוא עושה את הקורס, כמה שעות?

רביב סתיו: הקורס הוא 177 שעות.

חיים כץ: ולמי הוא מיועד?

רביב סתיו: הוא מיועד מחשמלאי מוסמך ומעלה.

חיים כץ: כמה אמפר זה?

רביב סתיו: מתח גבוה לא מדבר על אמפר.

רביב סתיו: הוא מדבר על עבודה במתח מעל 1,000 וולט בין המוליכים, זה מתח חילופין.

חיים כץ: ומתח גבוה?

רביב סתיו: מתח גבוה צריך להיות 52 קילו וולט, כי תופעת הקורונה מתחילה במתח גבוה.

רביב סתיו: זה תלוי גם ברשתות החשמל שבמדינה.

רביב סתיו: יש רשת בחברת חשמל מרשת של K33, מתח אפקטיבי.

רביב סתיו: אם תוסיף עוד 5-10% מהמתח, זה כבר עובר את המתח.

רביב סתיו: יש תקנות הבזק שקובעות בדיוק גם את ההגדרה הזאת של מתח 52 קילו וולט.

רביב סתיו: צריך להתאים את זה בהתאם.

חיים כץ: אז אמרנו, דיברנו על זה שזה יותאם להגדרות הקיימות.

רביב סתיו: לגבי רישיון.

רביב סתיו: הרישיון היה עד עכשיו רישיון מסויג למעסיק.

רביב סתיו: בן אדם גומר קורס מתח גבוה, מהנדס חשמל בוחן אותו על המתקן ואז הוא מקבל רישיון מטעם משרד התמ"ת לאותו מתקן רק של המעסיק.

רביב סתיו: יש קבלני חשמל עצמאיים שנותנים שירותים במתח גבוה לכל מיני מתקנים, וזה לא מכוסה בחוק, איך הוא יכול לעבוד.

חיים כץ: ומה אתה אומר?

אמיל קויפמן: אני אומר שכל הדברים האלה הם דברים שצריכים לטפל בתקנות, ומועצה צריכה לטפל בזה, ועל זה דיברנו.

אמיל קויפמן: כי אי אפשר להכניס כל הדברים בחוק.

חיים כץ: ומה אתה אומר, משרד התמ"ת?

כופר בן עמי: שזה מכוסה בחוק.

כופר בן עמי: יש רישיון לזה, זה רישיון מסוים.

חיים כץ: הוא לא יודע מה שהוא מדבר?

כופר בן עמי: אני לא רוצה להגיד הוא לא יודע.

חיים כץ: אז תענה מה זה מכוסה בחוק, איפה זה מכוסה?

כופר בן עמי: יש רישיון שנקרא רישיון מסויג, שמיועד לאנשים שעובדים תחת מתח גבוה.

כופר בן עמי: זה מיועד לחברות וזה מיועד לעבודה, בדיוק לאנשים האלה שעושים את הקורסים שהוא עושה.

שימרית שקד-גיטלין: אבל הוא אומר שזה מוגבל למעסיק ספציפי.

חיים כץ: למתקן ספציפי.

כופר בן עמי: הוא מוגבל למתקן ספציפי לאותו אחד שעובד במקום ספציפי.

כופר בן עמי: לחברה שעושה החזקות במתקנים, היא מקבלת לחברה.

כופר בן עמי: לא מוגבל למתקן ספציפי.

כופר בן עמי: זה המציאות של היום.

חיים כץ: יש שני אנשים שונים שניגשים לאותו מבחן.

כופר בן עמי: זה לא מבחן.

כופר בן עמי: הם גומרים את הקורס.

כופר בן עמי: ברגע שגמרו את הקורס, מקבלים הסמכה.

כופר בן עמי: הם מגישים אז את הבקשה לרישיון.

כופר בן עמי: אותו אחד שמגיש את זה למפעל---

חיים כץ: לא בסוף הקורס לא עוברים עבודה מעשית או מבחן?

כופר בן עמי: יש מבחן, בוודאי.

חיים כץ: אז יש מבחן.

כופר בן עמי: כן, בוודאי.

חיים כץ: אז אחד מקבל, מסיים את המבחן, הוא מקבל לעסוק בכל מקום, ואחד---

כופר בן עמי: אבל זה תחת אחריות של מהנדס.

כופר בן עמי: זאת אומרת, אם חברה, היא עושה החזקות, היא חייבת שיהיה לה מהנדס.

כופר בן עמי: אותו מהנדס, הוא רשאי לעסוק בכל מקום.

כופר בן עמי: המהנדס הזה מעסיק את האנשים האלה תחת פיקוחו.

חיים כץ: הם יכולים לעבוד בכל מקום תחת מהנדס.

כופר בן עמי: נכון.

רביב סתיו: יש בעיה שאנשים רוצים ללמוד את הקורס, רוצים שיהיה להם רישיון למתח גבוה, ושתהיה להם אפשרות, הזדמנות להתקבל עבודה.

חיים כץ: במקום אחר, בגלל שיש להם תעודת מתח גבוה.

רביב סתיו: נגיד הוא עבד במתקן מסוים, פיטרו אותו, עכשיו הוא רוצה לעבוד במתקן אחר, אז אין לו רישיון.

רביב סתיו: הוא צריך את כל התהליך להתחיל מהתחלה, עם הסמכות, עם מהנדס.

כופר בן עמי: זה לא נכון.

חיים כץ: הוא לא יודע מה שהוא מדבר?

רביב סתיו: הוא לא צריך שום הסמכות.

רביב סתיו: הוא מגיש בקשה למקום החדש שלו, והוא מקבל רישיון במקום החדש.

רביב סתיו: שום הסמכה ושום קורס.

חיים כץ: כמה זמן לוקח לו לקבל את ההסמכה, הרישיון, האפשרות לעבוד במקום אחר, במתקן אחר?

כופר בן עמי: שבוע, 10 ימים.

חיים כץ: טוב.

חיים כץ: כן.

איגור סטפנסקי: אם עכשיו החבר'ה מדברים על רישיון חשמלאי מסוייג, אז כן.

איגור סטפנסקי: אבל אני רוצה פשוט לתת את הציטוט מהתקנות החשמל לרישיונות, הקיימות היום.

איגור סטפנסקי: עבודות מותרות לחשמלאי הנדסאי.

איגור סטפנסקי: אחד מהעבודות מותרות.

איגור סטפנסקי: במתקן חשמלי בעל מתח גבוה, לעסוק בביצוע עבודות חשמל למעט עריכת התוכניות, ובלבד שיש בידו תעודת סיום של קורס בנושא בטיחות מתקני חשמל מתח גבוה, ולאחר שיעמוד בהצלחה בבחינות שערכה יחידת בחינות, ושהעבודות יבוצעו על פי תוכניות שאישר בעל רישיון חשמלאי מהנדס.

איגור סטפנסקי: אני לא מבין במה מדובר?

איגור סטפנסקי: איזה מתקן מסוים?

איגור סטפנסקי: אני לא מבין.

איגור סטפנסקי: הנה, בבקשה, הבן אדם סיים את הקורס, קיבל את התעודה.

איגור סטפנסקי: הנדסאי למשל יכול לעבוד לפי התוכניות של חשמלאי מהנדס, בכל מתקן.

רביב סתיו: אבל זה כמו אחר שגמר הנדסה בטכניון, הנדסת חשמל.

רביב סתיו: הוא לא יכול לעבוד בזה.

איגור סטפנסקי: אבל יש פה רישיון הנדסאי שהוא כן יכול לעבוד.

רביב סתיו: במתח נמוך.

איגור סטפנסקי: מתח גבוה.

איגור סטפנסקי: עכשיו ציטטתי את התקנות.

איגור סטפנסקי: אני לא מבין על מה אתה מדבר.

חיים כץ: אוקיי.

חיים כץ: משרד השיכון.

אליהו ישי: אני רוצה לנגוע בנקודה הזאת.

אליהו ישי: אני נוגע בזה, כי כמה מפעלים כאלה שיש להם מתח גבוה, כמה מקומות עבודה כאלה, יש לנו בכלל בארץ?

חיים כץ: חוץ מחברת חשמל.

אליהו ישי: יש מפעלי ים המלח גם כן.

אליהו ישי: משרד הביטחון, גם יש לו.

אליהו ישי: אבל אין עוד מפעלים כאלה.

רביב סתיו: אני רוצה להגיד שמשק החשמל הולך הפרטה.

רביב סתיו: יש חוק משק החשמל ששם צריך להתייחס.

רביב סתיו: משק החשמל הולך להפרטה.

אליהו ישי: להספקת חשמל, לא להולכת חשמל.

חיים כץ: מתי הוא הולך להפרטה?

רביב סתיו: מתי?

רביב סתיו: ב-2003 חוקק חוק משק החשמל.

חיים כץ: אוקיי.

רביב סתיו: אני בא מהשטח ואני נתקלתי בבעיות.

חיים כץ: גם אני בא משם.

חיים כץ: טוב, לעניינו, קודם כל אני מוחל על כבוד הוועדה ומוותר על הזכות לאשר את המענקים שיתנו פקידי האוצר ופקידי התמ"ת.

חיים כץ: מוותר בקטע הזה על אישור הוועדה.

חיים כץ: שלא יגידו חלילה שמישהו יצטרך לקבל שקל אחד, וועדת העבודה והרווחה מעכבת.

חיים כץ: לא התכנסה, היו"ר לדורותיו לא מרגיש טוב, בפגרה, פגרת כנסת.

חיים כץ: אז אם סוף כל סוף פקידי האוצר מחליטים לתת למישהו משהו שהוא ראוי ומגיע אחרי דיונים מעמיקים, אז אין סיבה שוועדת העבודה והרווחה תעכב את התשלום, כי גם ככה כבר עינו אותו עד שהוא מקבל את זה.

חיים כץ: אז אני מוחל על כבוד הוועדה, ונותן לממונה על השכר הצלחה גדולה.

חיים כץ: בנוסף, הייתי מבקש שהיועצות המשפטיות של כל המשרים הנוגעים לחוק הזה, ישבו עם היועצת המשפטית של ועדת העבודה והרווחה, וינסו לסיים את הניסוחים.

חיים כץ: לא ייכנסו לנושאים המהותיים.

חיים כץ: עניינים טכניים, הגדרות, ניסוחים.

חיים כץ: זה בטח הם יודעים לעשות יותר טוב מכל חברי הוועדה, הניסוחים המשפטיים, ויוציאו חוק ברור, בהיר ומובן.

חיים כץ: הוועדה מתכננת מפגש נוסף ביום רביעי ב-8 בבוקר לאישור הניסוחים, במגמה להביא את החוק לקריאה שנייה, שלישית במליאה עוד במושב הזה.

חיים כץ: לכן זה צריך להסתיים השבוע אם אנחנו רוצים, אז מבחינתנו היועצת המשפטית של הוועדה פנויה.

שימרית שקד-גיטלין: אנחנו נעשה ישיבה מחר, אז שכולם ידברו איתי בסוף הישיבה הזאת, כדי שאני אקבע.

שרית פיגלשטיין: אדוני, יש לי שאלה רק לגבי העניינים הטכניים והמהותיים.

שימרית שקד-גיטלין: רציתי גם להגיד משהו למשרד המשפטים.

שימרית שקד-גיטלין: כל ההערות שלהם זה לנוסח ששלחנו להם ב-24/2.

שימרית שקד-גיטלין: הם לא העירו את ההערות האלה.

שימרית שקד-גיטלין: יותר מזה, הם העירו לי על דברים שהם עצמם כתבו לי את הנוסחים.

שימרית שקד-גיטלין: נגיד הערתם למה צריך התייעצות עם היועצת המשפטית, גם הנוסח עצמו זה נוסח שאתם הצעתם: הוגשו כנגד חבר המועצה כתב רישוי, רשאי השר לאחר התייעצות עם היועץ המשפטי של הממשלה.

חיים כץ: מה שאמרה היועצת המשפטית של הוועדה ב-24/2.

חיים כץ: זה בערך לפני שלושה שבועות, בערך.

חיים כץ: שלושה שבועות הגשתם נוסח.

חיים כץ: עכשיו אתם באים להעיר הערות על הנוסח, שקיבלנו אותו כפי שכתבתם.

שימרית שקד-גיטלין: ההערות שאתם העברתם אחרי יום העבודה, זה הערות חדשות לחלוטין, וזה נוסח שראיתם אותו.

שרית פיגלשטיין: יש לי שאלה.

שרית פיגלשטיין: האם עניינים מסוימים, האם הם ייכנסו לתוספת או לתקנות, האם בעיני אדוני זה עניין טכני או מהותי?

שרית פיגלשטיין: זו השאלה שלי.

חיים כץ: קודם כל אנחנו מדברים על הגדרות.

חיים כץ: בואו תשבו על דברים טכניים בניסוחים.

חיים כץ: מהות-הוועדה תחליט, לא היועצים המשפטיים.

חיים כץ: אתם תכתבו חוק שאתם מסכימים עליו, שהעונשין זה ככה, שזה לא סביר ששנתיים מאסר לא סביר.

חיים כץ: לא סביר, מה לעשות.

רביב סתיו: אני רוצה להגיד עוד דבר אחד קטן בקשר למתקני מתח גבוה.

רביב סתיו: יש המון לקוחות שהם לקוחות פרטיים, מתח גבוה ומתח עליון, והם בעלי המתקן מתח גבוה, מתח עליון.

רביב סתיו: לא חברת חשמל, לא רשת ההולכה.

רביב סתיו: רשת ההולכה מתחברת אליהם, ולאותו בעל מתקן פרטי, הוא צריך לקבל מענה עם רישיונות למתח גבוה.

רביב סתיו: זה בסך הכול מה שרציתי להגיד.

חיים כץ: מה הוא מקבל היום?

רביב סתיו: יש לו בעיה איך לטפל במתקן שלו.

חיים כץ: ואיך בכל זאת הוא מטפל?

רביב סתיו: בוא נגיד שגם עוברים על הוראות הבטיחות.

דבורה אליעזר: היו מספר הערות מהותיות לסעיפים שאושרו, שהוסכמו אתמול באיזה שהיא ישיבה פנימית.

דבורה אליעזר: השאלה אם אתה רוצה שאנחנו נעביר אותם ביום רביעי?

חיים כץ: כן, כן, בוודאי.

חיים כץ: כל הבעיות המהותיות, תביאו ליום רביעי.

דבורה אליעזר: אז לא נשלב אותם בנוסח, גם אם תהיה הסכמה?

חיים כץ: תגדירו את כל הנוסח, שלא יהיה ביום רביעי עוד פעם איחורים.

חיים כץ: תגדירו את כל הגדרות הנוסח, איפה שיש בעיות מהותיות.

חיים כץ: יש בעיות מהותיות שלא הצבענו עליהן, דבי?

דבורה אליעזר: לא, זה לא שאלה של בעיות מהותיות, אלא הערות מהותיות לנוסח שאושר.

חיים כץ: למה, לא הערת את זה בוועדה?

חיים כץ: לא קיבלו את דעתך?

חיים כץ: את רוצה לערער על מה שלא קיבלו את דעתך, את רוצה להביא את זה עוד פעם?

חיים כץ: בואי תגדירי לי.

דבורה אליעזר: אלה דברים שהובאו אתמול בערב על ידי הגורמים המקצועיים לאחר שקוימה ישיבה מקצועית אצל בן עמי כופר, אתמול.

דבורה אליעזר: אז אני לא כופה על אף אחד שום דבר.

חיים כץ: אני חושב שאחרי 7 או 8 שנים של דיונים והתגלגלויות של החוק, הגיע הזמן לעשות סוף לעניין הזה.

חיים כץ: אם זה תלוי בכם ותלוי במשפטים ותלוי בזה, זה ייקח עוד 17 שנה.

חיים כץ: שלא תסיימו את העבודה חלילה, שלא תיגמר לכם העבודה.

דבורה אליעזר: מדובר בעצם בארבע נקודות שדובר עליהן.

דבורה אליעזר: הערה ראשונה היא הוספת הגדרה של בדיקה.

דבורה אליעזר: אנחנו נציע נוסח לוועדה כדי שהוא תוכל לבוא איתו ביום רביעי.

דבורה אליעזר: הנושא השני זה בקשר לדרישת הכישורים של מקבל הרישיון, שהוא צריך להיות בגיר, שצריך לסייג תלמידים, כי הם אינם בגירים.

דבורה אליעזר: הדבר השלישי, אנחנו רוצים לשקול, ואנחנו ננסה להביא ליום רביעי סעיף למינוי מפקחים כדי שיפקחו על נושא מתן הרישיונות, אבל לא בטוח שאנחנו נביא אותו.

דבורה אליעזר: אנחנו צריכים הסכמה של משרד המשפטים, לנסות להגיע לנוסח המוסכם איתם, אז אני רק מצהירה הצהרה לפרוטוקול, אם לא נספיק, אז לא נביא.

דבורה אליעזר: הנושא הרביעי, זה נושא שהוועדה צריכה להחליט עליו, שאנחנו רצינו לחזור עליו, ואמרנו את זה גם בדיון אז, שזה הדרישה שמבקש הרישיון יהיה אזרח ישראלי או תושב ישראלי.

חיים כץ: החלטנו על זה, אל תביאי את זה.

חיים כץ: אוקיי, תודה רבה.

חיים כץ: תם ולא נשלם.

חיים כץ: הישיבה נעולה.