ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 384, 2011-03-07 09:30

אלכס מילר: בוקר טוב לכולם, אנחנו פותחים ישיבת ועדת החינוך.

אלכס מילר: הנושא על סדר היום, הצעת חוק הרשויות המקומיות (מנהל יחידת הנוער ומועצת התלמידים ונוער), התשע"א-2011.

אלכס מילר: רבותיי, בגלל שאנחנו התעכבנו בפתיחת הישיבה, אני אבקש מכולם לקצר בהערות כלליות.

אלכס מילר: אני רוצה להתחיל היום בקריאה של החוק.

אלכס מילר: אני אתן לשר החינוך גדעון סער להתייחס כראשון הדוברים לנושא החוק, וכמובן את כל ההערות שהוא יראה לנכון להעלות.

אלכס מילר: באופן כללי אני רק רוצה להגיד מעצמי, שהסאגה של ההגדרה של חינוך בלתי פורמלי בישראל לפחות לזיכרוני, התחיל עוד מהכנסת הקודמת.

אלכס מילר: היו הצעות חוק פרטיות, היו לנו כנסים, והכול היה טוב ויפה.

אלכס מילר: צר לי על כך שהשרה הקודמת, חברת הכנסת יולי תמיר לא ראתה לנכון לקדם את הנושא הזה ולגמור עם הסאגה.

אלכס מילר: אני מברך על כך שבממשלה הנוכחית הנושא הזה נלקח בצורה הרבה יותר רצינית.

אלכס מילר: אני גם מקווה מאוד שהחוק יקודם בצורה מהירה, ללא יותר מדי ויכוחים, ובכך אנחנו באמת נעשה שינוי מהותי בכל מה שקשור לחינוך בלתי פורמלי, ובאמת ניתן מענה משמעותי לילדי ישראל, לאחר שעות הלימודים.

אלכס מילר: זה מבחינתי בינתיים.

אלכס מילר: בקשה, אדוני השר.

גדעון סער: תודה אדוני היו"ר.

גדעון סער: אני מבקש להודות לך על כינוס הישיבה, בסך הכול גם בתכוף למועד אישור הצעת החוק בקריאה ראשונה על ידי מליאת הכנסת.

גדעון סער: לא בכדי, נדמה לי שמרבית הנוכחים בחדר ברגע זה הם בני נוער.

גדעון סער: מכיוון שההצעה באה לתת מענה בשני מימדים, א', לפעילות, מה שנקרא חינוך לא פורמלי, אבל כל אותה פעילות שהיא בוודאי חלק מהמעשה החינוכי במובן הרחב, המלאה והשלם שלו, אבל היא לא בגדר הלימודים הפורמליים בבית הספר.

גדעון סער: ב', מכיוון שהחוק גם, ואחד ממרכיביו, ממסד את מועצות הנוער הרשותיות שהן בוודאי כלי חשוב לביטוי, ודמוקרטי גם, לבני הנוער ברשויות המקומיות.

גדעון סער: מה עושה הצעת החוק ומה התפיסה שמאחוריה?

גדעון סער: קודם כל התפיסה שמאחוריה נותנת משקל לחינוך הבלתי פורמלי.

גדעון סער: חלק מרכזי מהפעילות שלי מאז שנכנסתי לתפקיד, היא להציב את פעילות, מה שנקראת חינוך בלתי פורמלי, אני קורא לזה פעילות פנאי אלטרנטיבית.

גדעון סער: אנחנו פועלים לחזק את תנועות הנוער.

גדעון סער: אנחנו פועלים לחזק פעילות של מתנ"סים.

גדעון סער: הגורם שאמור, אדוני היו"ר, ברשות המקומית לרכז ולתכלל את הפעילות הזאת, הם אותם מנהלי יחידות נוער ברשויות המקומיות.

גדעון סער: זה בוודאי באותן רשויות מקומיות שהתפקיד הזה קיים.

גדעון סער: זה תפקיד חשוב.

גדעון סער: הם באים במגע יום יומי עם בני נוער במסגרות קהילתיות, במתנ"סים, בתנועות נוער, בארגוני נוער.

גדעון סער: הם מסייעים להם באמצעות הכלים של הרשות המקומית, ארגוניים, מנהליים, מקצועיים ותקציביים, והם מאפשרים לכל המעגלים האלה להתפתח ולהתקדם.

גדעון סער: עד היום התפקיד הזה של מנהלי יחידות הנוער, לא עוגן בחקיקה.

גדעון סער: אני נפגשתי פעמיים עם אותה קבוצה.

גדעון סער: יש לנו מנהלי יחידות נוער שאני רואה חשיבות רבה בתפקידם, ואני חושב שמן הראוי לעגן עיגון סטטוטורי את התפקיד הזה, ולחייב רשויות מקומיות שלא מעסיקות מנהלי יחידות נוער, להעסיק מנהל כזה, כי בסופו של דבר, כאשר התפקיד הזה לא קיים, בהחלט יתכן, סביר, לא בהכרח אבל בסבירות גבוהה, בקורלציה גבוהה שגם הנושא עצמו פחות מקבל מענה.

גדעון סער: אנחנו לכן מציעים שבכל רשות מקומית שבה יש למעלה מ1,000 ילדים ובני נוער, ומתקיימת בה פעילות חינוכית והפעלת מוסדות חינוך וכדומה, ימונה מנהל יחידת נוער שיעסוק בחינוך הבלתי פורמלי כפעילות שהיא פעילות המשך לפעילות החינוכית בשעות אחר הצהריים, בשעות הפנאי של הילדים והנוער, בחופשות וכדומה.

גדעון סער: אנחנו גם בעניין הזה בעצם משיתים על עצמנו חובה שלא קיימת היום, לסייע בתקנון הזה, אם כי בהיקף משתנה.

גדעון סער: אנחנו נגדיר את זה, אני מניח בתקנות, שרשויות שהן יותר חזקות מבחינה סוציו-אקונומיות, אני חושב שההשתתפות צריכה להיות סמלית בלבד.

גדעון סער: רשויות שהן יותר חלשות, אז צריכה להיות השתתפות מוגברת כדי באמת לוודא את הקיום של העניין הזה, ואני חושב שהצעת החוק היא קודם כל בשורה לאותן רשויות חלשות שלא מקיימות היום את התפקיד הזה.

גדעון סער: כפי שאמרתי, הצעת החוק גם מבקשת לתת מעמד סטטוטורי למועצת התלמידים והנוער בכל רשות חינוך מקומית.

גדעון סער: אותם חברי מועצה ייבחרו על ידי התלמידים והנוער בכל רשות מקומית בבחירות דמוקרטיות אחת לשנה, והמועצה תעסוק במתן ייעוץ, וראש הרשות המקומית בעניינים שנוגעים לתלמידים, לבני נוער וכדומה.

גדעון סער: במהלך ישיבות ההכנה שהתקיימו במשרדי, בישיבת הוועדה הזאת, אדוני היו"ר, עלתה הצעה שלי נראית, להבטיח שהסכום שמועבר על ידנו בתקציב הזה, ישוריין כמו שאנחנו עשינו לגבי תקציבי חינוך, ככה שברשויות שהן רשויות חלשות, הוא לא יבלע או ישתמשו בו לצרכים חדשים.

גדעון סער: אני חושב שהדבר הזה הוא חשוב.

גדעון סער: אני רוצה להדגיש שברגע שהחוק ייכנס, מנהלי יחידות מאו"ר יחויבו למתווה של המשרד לגבי תנאי סף והתפקיד עם מרכז הערכה, עם תואר, עם קורס, אוריינטציה לתפקיד וכדומה, והדבר הזה בוודאי יבטיח את הכשירות והמיומנות המקצועית.

גדעון סער: אני חושב שאלה עיקרי הדברים.

גדעון סער: אולי אני רק אבקש בסיום הפתיח להודות למרכז שלטון מקומי בראש ובראשונה, לראש העיר אריאל שזה עתה נכנס, שהיה לו בוודאי תפקיד חשוב.

גדעון סער: הצעת החוק הזאת מתגלגלת הרבה מאוד שנים, והיו הצעות חוק פרטיות והיו ניסיונות ממשלתיים, ותמיד הדבר הזה נתקע, כי כל דבר שעולה כסף במדינה הזאת, אפילו אם לא כסף כל כך גדול, כמה מיליוני שקלים כמו הצעת החוק הזאת, אז נתקלה בחסימה.

גדעון סער: אני חושב שרון נחמן, ויושב פה גם יוסי נשרי שהוא בכלל פעיל בנושאי חינוך בשלטון המקומי, היה להם תפקיד חשוב בהנעת המערך הזה יחד עם הפורום של מנהלי יחידות הנוער, ואני רוצה להודות להם על החשיבות שהם מייחסים לנושא הזה.

גדעון סער: אני יודע שגם מועצת התלמידים הארצית, ונמצא פה היו"ר, מצדדת בחוק הזה ורוצה בקידומו.

גדעון סער: אני חושב אדוני היו"ר, שזה דבר חשוב מאוד.

גדעון סער: החוק הוא בסך הכול לא חוק מסובך.

גדעון סער: אם נוכל להשלים אותו היום, ולהביא באופן הזה לידי כך שנשלים את החקיקה עכשיו, בכנס החורף, זה יאפשר לנו כבר להתקין תקנות במהירות ולתקצב, ככה שאנחנו נוכל גם ליישם אותו, ואני חושב שזה האינטרס של כולם.

אלכס מילר: מצוין.

אלכס מילר: תודה כבוד השר.

אלכס מילר: רבותיי, הערות כלליות.

אלכס מילר: מי רוצה להתייחס?

אלכס מילר: אם אין, אז אנחנו יכולים להתחיל.

אלכס מילר: טוב, אנחנו נתחיל עם סמנכ"ל מרכז המועצות האזורית, ישראל נדיבי.

ישראל נדיבי: כן.

ישראל נדיבי: שלוש הערות קטנות שבאות לחזק ולא לגרוע.

ישראל נדיבי: אני חושב שהחוק הזה הוא טוב, הוא ראוי.

ישראל נדיבי: במועצות האזוריות, כמעט בכולם, המעמד הזה של מנהל יחידת נוער קיים כבר היום.

ישראל נדיבי: יש לנו בעיה עקרונית שצריך לקחת אותה בחשבון, שהמועצות האזוריות, יש המועצות שפרוסות על מרחב גדול עם יישובים קטנים ופעילות הנוער שעושים אחרי שעות הלימודים זה עלויות גדולות מאוד, כי אתה צריך להביא את הילדים ולרכז אותם כדי שתיצור איזה שהוא סדר גודל שאפשר לעשות.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: יו"ר איגוד מנהלי יחידות הנוער בארץ.

אלכס מילר: אייל.

אייל צייג: אני רק רוצה לברך את השר ואת הוועדה על חיקוק החוק.

אייל צייג: אני חושב שראוי אחרי שנים של גלגולי החוק בוועדות שונות ושרים שונים, שהשר גדעון סער לקח את זה על עצמו ומריץ אותו בצורה משמעותית ומהירה.

אייל צייג: תודה.

אלכס מילר: רבותיי, ברכות אחרי שאנחנו מסבירים על החוק, רק אני מבקש.

אלכס מילר: ראש עיריית קריית אונו.

יוסי נשרי: רק הערה אחת יש לי, כי בטח גם רון ירצה לומר כמה משפטים.

יוסי נשרי: אני אבקש אם אפשר למחוק מספר החוקים את הנושא של חינוך בלתי פורמלי, ולכתוב במקום זה חינוך משלים.

יוסי נשרי: ה"בלתי" מפריע לי באוזן בצלצול.

יוסי נשרי: אנחנו עושים חינוך משלים ולא חינוך "בלתי".

יוסי נשרי: לכן אם אפשר יהיה לשנות את זה, אני אשמח.

אלכס מילר: אוקיי, תודה.

אלכס מילר: ראש עיריית אריאל.

רון נחמן: אני פונה ומבקש גם כמי שישב בבית הזה 4 שנים, לאשר את החוק הזה.

רון נחמן: אני חושב שכל מילה מיותרת, החל מה שאמר השר, וכבר עברנו איתו את החוק הזה עם כמה שרים, כמה קדנציות, וזה יום גדול שצריך להיות פה, וטובת כל ה-30% של הנוער היום במדינת ישראל, שהם ה-100% של העתיד.

אלכס מילר: מצוין.

אלכס מילר: עוד מישהו רבותיי?

אלכס מילר: מירב, אנחנו מתחילים.

גדעון סער: אני רוצה לשאול את אנשי משרדי, האם יש חשיבות לשימוש במושג חינוך בלתי פורמלי?

יוסי לוי: יוסי לוי, ראש מנהל חברה ונוער.

יוסי לוי: המשמעות של כל השמות היא אותה משמעות.

יוסי לוי: מבחינת השם, חינוך משלים זה היה שם שהיה טבוע כבר הרבה הרבה שנים, והצלחנו להוציא אותו, שהוא חילק את הילד לשעות אחר הצהריים ולשעות הבוקר וכל מיני דברים.

יוסי לוי: נכון, אולי המילה "בלתי" היא מילה שצריכים למצוא לה משהו אחר.

יוסי לוי: אפשר לקרוא לזה א-פורמלי ולמצוא לא לברוח מהמילה "בלתי", אבל הנושא הלא פורמלי הוא לוח הרצף.

יוסי לוי: אנחנו מובילים את הראיה של הילד מבוקר עד ערב.

יוסי לוי: אני חושב שההפרדה הזאת של משלים, שהוא בא רק לדבר על אחר הצהריים, היא גם מתוך כל האחריות המלאה של הפעילות הזאת, שאנחנו רואים את הילד שהוא קם בבוקר עד שהוא הולך אחר הצהריים.

יוסי לוי: לדעתי זה מושג שטבוע בתוך החברה הישראלית, הוא מקובל, יודעים כולם למה הוא מתכוון.

יוסי לוי: המילה "לא" היא פחות קריטית, כך תחושתי בתור מי שכבר עובד במערכת הזאת 35 שנה, ולא מרגיש לא, אלא כן.

אלכס מילר: טוב, אז אנחנו נחשוב על זה.

אלכס מילר: בואו נתחיל מהתחלה, מהשם של החוק.

גדעון סער: רק יש שתי הצעות שאני לא יודע איך לעגן אותן, אחת מהן זה השריון והשנייה הציעו אנשי מנהל חברה ונוער ממשרדי לגבי הסעיף שעוסק במועצת תלמידים והנוער רשותית, לכתוב שהנהלים שיקבעו, מדובר שם על נהלים, לא יעמדו בסתירה להוראות שיקבע השר בתקנות, בהתייעצות עם מועצת התלמידים והנוער הארצית.

מירב ישראלי: זאת שאלה שאני העליתי, מה היחס של הנהלים האלה לתקנות שהשר באמת יקבע.

גדעון סער: אז לכן אנחנו כותבים שלא תהיה סתירה.

מירב ישראלי: כן, ברור, אבל השאלה האם אנחנו רוצים בסעיף התקנות לעגן באופן מפורש את סמכות השר ואז יהיה יחס בנושא הזה, ואז יהיה יחס בין שני הסעיפים.

מירב ישראלי: זאת אומרת, להוסיף בסעיף התקנות את הסמכות של השר.

אלכס מילר: כן, אבל תקציב התקנות, זה סעיף 10, לא?

מירב ישראלי: כן, אנחנו ברקע כללי.

אלכס מילר: יש משהו שקשור לסעיף 1 שאתם מדברים עליו כרגע?

מירב ישראלי: לא.

אלכס מילר: אז תודה רבה.

אלכס מילר: בואו נתחיל סעיף סעיף.

אלכס מילר: אנחנו מתחילים מההגדרות.

מירב ישראלי: הצעת חוק הרשויות המקומיות (מנהל יחידת הנוער ומועצת תלמידים ונוער) הגדרות 1.

מירב ישראלי: בחוק זה – "חוק לימוד חובה" – חוק לימוד חובה, התש"ט-1949.

מירב ישראלי: "חינוך בלתי פורמלי" – חינוך לילדים ובני נוער ברשות חינוך מקומית, מחוץ לשעות הפעילות של מוסד חינוך, הכולל חינוך חברתי, ערכי וקהילתי, ומיועד להשגת המטרות האמורות בסעיף 2 לחוק חינוך ממלכתי.

מירב ישראלי: "יחידת נוער ברשות חינוך מקומית" – מינהל, אגף, מחלקה או כל גוף אחר ברשות חינוך מקומית המופקדים על ענייני החינוך הבלתי פורמלי ברשות החינוך המקומית.

מירב ישראלי: "ילד", "נער", ו"מוסד חינוך" – כהגדרתם בחוק לימוד חובה: "מנהל יחידת הנוער" – מי שמונה למנהל יחידת נוער ברשות חינוך מקומית כאמור בסעיף 2: "רשות חינוך מקומית" – כהגדרתה בחוק לימוד חובה, ובלבד שבתחום שיפוטה יש 1,000 ילדים ובני נוער, לפחות: "השר" – שר החינוך.

אלכס מילר: יופי, זה סעיף 1.

אלכס מילר: הערות, רבותיי לסעיף 1.

יבינה זכאי בראונר: רק רציתי להסביר בבקשה.

יבינה זכאי בראונר: העניין של תוכניות לימודים משלימות וחינוך משלים בכלל, הוא מונח שמופיע בחוק חינוך ממלכתי ובכלל בנהלים של המשרד, ולא רצינו שיהיה בלבול מונחים.

ישראל נדיבי: אני רוצה שתי הערות להעיר, אחת לגבי ה-1,000, ופשוט לפרט.

ישראל נדיבי: אני אתן דוגמא.

ישראל נדיבי: מועצה אזורית מגילות שנמצאת לאורך ים המלח.

ישראל נדיבי: העלויות של מועצה כזאת הן גדולות.

ישראל נדיבי: לא מבקשים את הכסף, אבל 1,000 תלמידים לא יכולים להגיע.

ישראל נדיבי: הלוואי ויגיעו, כולל בערבה.

ישראל נדיבי: 1,000 ילדים, בני נוער שיש מועצות אזוריות במיוחד בפריפריה, ששם זה מסובך, לא יגיעו.

ישראל נדיבי: יחידות הנוער קיימות גם היום.

גדעון סער: אנחנו לא שוללים.

גדעון סער: זה עדיין יכול להתקיים באופן וולונטרי.

גדעון סער: ההבדל הוא האם קיימת חובה חוקית על הרשות או לא, ובהתחשב ברשויות שהן מאוד קטנות, שיש כאן עלויות, אנחנו לא רצינו לחייב.

מירב ישראלי: יש לך נתונים על מועצות אזוריות, כמה מועצות אזוריות זה לא יחול עליהן נגיד?

ישראל נדיבי: בין 5 ל-10.

מירב ישראלי: זאת אומרת, בכל הרשות האזורית אין 1,000?

ישראל נדיבי: אני מעריך.

ישראל נדיבי: אני רוצה לדאוג לאותן רשויות ששם באמת ההוצאות גדולות, ואם כבר המדינה משתתפת, שתשתתף.

ישראל נדיבי: הערה שנייה שהיא משפטית, אבל צריך לבדוק אותה.

ישראל נדיבי: מוגדר כאן "רשות חינוך מקומית כהגדרה".

ישראל נדיבי: יש דבר שהיה קיים במושבים ובקיבוצים מאז ימות עולם, והיום אני לא יודע עד כמה המשמעות שלו, שמושבים וקיבוצים מוגדרים כרשות חינוך.

ישראל נדיבי: אני מעיר את ההערה הזאת כהערת אגב, שאולי לא קשורה ישירות ליישום החוק, אבל יכולה בעתיד ליצור בעיה וצריך לראות איך פותרים אותה.

דורית מורג: לא, קודם כל רשות חינוך מקומית, יש לה הגדרה מאוד ברורה בחוק.

דורית מורג: בדרך כלל מדובר, אם מדובר על מועצות אזוריות, המועצה האזורית היא רשות החינוך המקומית ולא הוועדים שנמצאים בתחומה, אלא אם כן יש איזה פעולה שהיא לא נוגעת לעניינו, כמו גן ילדים שמשרת רק את היישוב הבודד.

דורית מורג: לכן ההגדרה היא נכונה.

דורית מורג: אין צורך מבחינתנו להבהיר יותר.

ישראל נדיבי: אוקיי.

אלכס מילר: מבחינת אותם היישובים שאתה מצביע עליהם, הריכוז של כמה יישובים למול המנהל חינוך אחד במסגרת של מה שאנחנו קובעים כבר, הנוער.

אלכס מילר: האם זה אפשרי בכלל לרכז בצורה כזאת שביישוב אחד יהיה אחד אחראי על כמה יישובים?

ישראל נדיבי: במועצה האזורית יש 5 יישובים לצורך העניין.

ישראל נדיבי: בכל היישובים ביחד אין 100 ילדים בשנתון.

ישראל נדיבי: יש מנהל יחידת נוער גם היום, שאחראי על הכול.

ישראל נדיבי: העלויות של זה הן גבוהות.

אלכס מילר: כבוד השר, אני מציע שאני אתן לך את האפשרות לחשיבה בנושא הזה, בתקנות שאתה תתקין.

גדעון סער: בסדר גמור.

אלכס מילר: חשיבה במשרד, שאתם צריכים ללכת על ריכוזיות של כמה מקומות, תוכל להתקין את זה בתקנות.

גדעון סער: האם אפשר להטיל על השר את האפשרות להכיל את החוק על רשויות יותר קטנות מאלה שהחוק מחייב, התקנה בחקיקת משנה?

מירב ישראלי: אפשר לקבוע בצו.

אלכס מילר: תראו, אני מציע שאנחנו נעשה את זה בצורה הרבה יותר פשוטה בשביל לא להתעסק בחקיקת משנה, או כמו שאתם עושים עם הנושא של פיילוט של החוק חינוך חובה, שאתם מגיעים לוועדת חינוך ומאשרים את זה בתקנות.

אלכס מילר: אתם גם עם הנושא הזה יכולים להגיע אלינו.

יבינה זכאי בראונר: אני רוצה שנייה רק להסביר מה היה ההיגיון.

גדעון סער: תגידי גם כמה רשויות מקומיות נכנסות לקטגוריה הזאת, כדי שנבין על כמה אנחנו מדברים.

מירב ישראלי: אולי שווה פשוט להוריד את ה-1,000?

יבינה זכאי בראונר: אוקיי, אז זאת הייתה השאלה שגם אנחנו שאלנו את עצמנו כשכתבנו את זה כמו שכתבנו.

יבינה זכאי בראונר: במסגרת הדיונים מול השלטון המקומי, הסתבר לנו שנכון שבשטח יש את הפונקציה הזאת של מנהל מחלקת נוער כמעט בכל מקום, אבל במקומות הקטנים, בגלל שבאמת מדובר כמו שהחבר פה אמר, ב-100 ילדים, שזה באמת יחסית מספר זעום, אז אותו אדם שמתעסק בחינוך, מתעסק גם בחינוך הלא פורמלי, או אותו אדם שהוא עוזר לראש הרשות, עושה עוד תפקידים ועל הדרך הוא מנהל מה שנקרא, את מחלקת הנוער.

יבינה זכאי בראונר: לא מצאנו שיש צורך אמיתי לתקנן משרה בהיקף משרה מלא, עם תקנון, עם תקצוב, אדם שעושה רק את זה, כאשר מדובר בכל כך מעט ילדים, ולכן הגבלנו.

יבינה זכאי בראונר: אמרנו גם שאותה פונקציה תשב לא ברשות מקומית אלא ברשות חינוך מקומית שיש לה גם סמכויות לפי תקנות הרישום, לשבץ, לרשום, להשים, להסיע וכו', ולכן יש פה בעצם מגבלה כפולה.

יבינה זכאי בראונר: אם אנחנו פותחים את זה לכל המערכת, משפטית אפשר לעשות את זה מאוד בפשטות.

יבינה זכאי בראונר: מוחקים את ה-1,000 ילדים, מוחקים את החינוך, כלומר משאירים רשות מקומית.

מירב ישראלי: לא, אז את יכולה להשאיר רשות חינוך מקומית ולהוריד את ה-1,000.

אלכס מילר: אני לא הבנתי מה הבעיה.

אלכס מילר: נשאיר את ה-1,000 וניתן אפשרות למשרד החינוך להתקין תקנות במקום חקיקת משנה.

גדעון סער: כמה רשויות?

אלכס מילר: בודדות.

יבינה זכאי בראונר: הבעיה ביישובים הקטנים וגם חשבנו לעצמנו כשבדקנו בשטח עובדתית, שבגלל שהרבה פעמים ביישובים הקטנים, כל יישוב מארגן לעצמו את הפעילות הבלתי פורמלית אחר הצהריים, כמו שהוא אמר נכון, כל מושב, כל קיבוץ, לא נכון להטיל שם חובה חוקית על תקנון משרה, שזה בכל זאת משרה על פי דין, עם סמכויות שלטוניות וכו', עם תקצוב של המדינה.

אלכס מילר: כן, אבל כמו שאת יודעת, כאשר אצלנו באים ועושים דבר כזה, ברגע שאת מורידה את החובה, אז הוא כבר לא עושה.

אלכס מילר: אז אני מאמין שבצורה כזאת זה לא יהיה.

אלכס מילר: זה לא יהיה בצורה כזאת.

אלכס מילר: הפתרון שאני מציע הוא פתרון פשוט מאוד.

אלכס מילר: אחרי שאנחנו נחוקק חוק והחוק ייכנס לעבודה, אתם תעשו הערכת מצב איפה עובד, איפה לא עובד, מי עושה בהתנדבות ומי לא עושה.

אלכס מילר: ברגע שאתם רואים שיש לכם ריכוזיות של כמה מקומות סביב מקום אחד שהוא הגדול ביותר ואפשר להטיל חובה עליו, שהוא גם יהיה אחראי על הפעילות של השכנים, ואז תביאו את התקנות, נאשר לכם אותם ותמשיכו הלאה.

אלכס מילר: אין שום בעיה.

אלכס מילר: אני לא רוצה עכשיו לצייר כאן מפות, רבותיי.

אלכס מילר: זה לא המטרה.

דורית מורג: השאלה אם רוצים לתת הסמכה בחוק, לשר, לקבוע איזה חובה.

אלכס מילר: כן.

אלכס מילר: אני נותן הסמכה בחוק לשר.

אלכס מילר: אם יש רצון במשרד החינוך להרחיב את החוק ולחייב יישובים נוספים שעומדים מתחת ל-1,000, יביא השר תקנות לוועדת חינוך, ואנחנו נאשר.

אלכס מילר: לא צריך חקיקת משנה ולא צריך שום דבר.

דורית מורג: מעולה.

אלכס מילר: אתם תחשבו בינתיים על הנוסח.

יוסי לוי: אני רציתי לומר, בשלטון המקומי עשינו מיפוי של כל הארץ.

יוסי לוי: המועצות האזוריות, מה שנדיבי ישראל דיבר, זה לעומת כל המאסה הגדולה, זה בטל בשישים.

יוסי לוי: אז מה שצריך לעשות, אני חושב שההצעה שלך היא טובה מאוד, לתת לשר את הסמכות בקטע הזה של התקנות, שאנחנו פותרים את הבעיה של כל המאסה הגדולה, גם של הרשויות המקומיות, גם של המועצות האזוריות הגדולות, ואם יש 2,3,4 רשויות, אני לא יודע אם יש 3 או 4 מועצות אזוריות שיש להן את הבעיה הזאת, זה יהיה טיפול ספציפי בניתוח מקומי בעניין הזה, בתקנות.

אלכס מילר: אז מירב, אני מציע להוסיף בסעיף הזה, השר ראשי להתקין תקנות.

מירב ישראלי: כתבתי ככה: השר רשאי בצו, באישור הוועדה להכיל את החוק גם על רשויות חינוך שיש בהן פחות מ-1,000 ילדים.

דורית מורג: אני הייתי אומרת, על מספר רשויות חינוך במשותף.

גדעון סער: למה?

גדעון סער: הרי יכול להיות שיהיה לך רשויות שהן רחוקות אחת מהשנייה.

אלכס מילר: חוץ מזה לסעיף 1, יש הערות נוספות?

מירב ישראלי: אני רק אומר שמבחינת ניסוח, אנחנו צריכים לעשות פה אישור לגבי בני נוער, ילדים, נערים.

מירב ישראלי: זה רק עניין של ניסוח.

מירב ישראלי: אני לא אלאה אתכם בזה.

אלכס מילר: טוב, רבותיי.

אלכס מילר: אני מצביע לסעיף 1.

אלכס מילר: מי בעד?

אלכס מילר: אני בעד.

אלכס מילר: הצבעה בעד – פה אחד הסעיף אושר הסעיף אושר.

מירב ישראלי: (א) בכל רשות חינוך מקומית ימונה מנהל יחידת נוער.

מירב ישראלי: (ב) מנהל יחידת הנוער יהיה אחראי על החינוך הבלתי פורמלי ברשות החינוך המקומית ועל קידומו.

אלכס מילר: רבותיי, הערות לסעיף 2? אין.

אלכס מילר: מי בעד?

אלכס מילר: הצבעה בעד – פה אחד הסעיף אושר פה אחד.

מירב ישראלי: 3.

מירב ישראלי: מנהל יחידת הנוער יהיה עובד רשות מקומית, ויחולו על מינויו ותנאי העסקתו ההוראות החלות על עובדי אותה רשות מקומית, אלא אם כן נקבעה בדין הוראה אחרת לעניין זה.

אלכס מילר: אתם עושים פה איזה היקף משרה או משהו?

אלכס מילר: איך זה בעצם צריך להיות?

אלכס מילר: אני לא רוצה שזה יהיה איזה שהוא שורה ברשות מקומית שבן אדם, יתנו לו שעה וחצי בשבוע, ובזה סיימנו.

אלכס מילר: יש משרה חלקית, משרה מלאה, חצי משרה.

אלכס מילר: בואו תגדירו את זה כאן ועכשיו.

קריאה: משרה מלאה.

יוסי נשרי: איך אנחנו מתייחסים במידה והוא מועסק באמצעות המתנ"ס?

מירב ישראלי: לא, הוא צריך להיות עובד רשות מקומית.

מירב ישראלי: זה הרעיון של החוק.

יוסי נשרי: מה זה משנה?

מירב ישראלי: כי אז חלות עליו כל החובות.

אלכס מילר: עובד מתנ"ס הוא לא עובד רשות מקומית.

יוסי נשרי: קודם כל, מבחינתנו זה יחידה אחת.

אלכס מילר: אבל יש חוקים.

יוסי נשרי: אם אתה מעמיס עלי עכשיו בהוצאות- - -

יוסי לוי: סליחה יוסי, אנחנו, את הדיונים האלה עשינו בוועדת הנוער.

יוסי לוי: אני מדבר בתור יו"ר הוועדה ולא ספציפית לכל רשות ורשות, איך היא מנהלת את העסק.

יוסי לוי: החוק אומר שבכל רשות צריך להיות מנהל מחלקת נוער.

יוסי לוי: בא החוק הזה במתכונת שלו ואומר, ישנה פה גמישות.

יוסי לוי: אף אחד לא אומר לי איך לנהל או להפעיל את המבנה של העירייה.

יוסי לוי: אותו דבר גם בקריית אונו וגם במקום אחר.

יוסי לוי: יש את הקטע הזה.

יוסי לוי: החוק אומר, מי שהוא מנהל ברשות המקומית, יקבל את הדברים האלה והאלה.

יוסי לוי: מי שיש לו סידור אחר, צריך למצוא את זה.

אלכס מילר: החוק אומר שהוא חייב להיות עובד רשות מקומית.

יוסי לוי: נכון, זה מה שאני אומר.

יוסי לוי: המנהל של חברת המתנ"סים, הוא משלם את הכסף.

יוסי לוי: חברת המתנ"סים תשלם את המחיר של מנהל המתנ"ס.

יוסי לוי: המתנ"ס, זה עמותה.

יוסי לוי: היא משלמת את המשכורות של העובדים שלה.

יוסי לוי: המתנ"ס היא זרוע ארוכה של הרשות המקומית.

אלכס מילר: מה שאנחנו מחפשים, שבסופו של דבר החוק הזה יעבוד.

אלכס מילר: החוק הזה לא יעבוד אם לא יהיו הגדרות מסודרות, מי בעצם אותו מנהל יחידת נוער?

אלכס מילר: כי סביב כל הסיפור הזה, החוק הזה צריך להיות.

אלכס מילר: תגדירו לי דברים מאוד פשוטים.

אלכס מילר: מי מעסיק, מה היקף המשרה ומה הגמישות של הרשות המקומית, פלוס איפה אתם נכנסים כמשרד החינוך בכל הסיפור הזה?

אלכס מילר: זה הדברים שצריכים להיות מוגדרים בחוק.

דורית מורג: הוא צריך להיות מועסק על ידי הרשות החינוך המקומית, כי אם זה אדם חיצוני, אז מקומו לא כאן בחוק.

אלכס מילר: מתנ"ס נחשב?

דורית מורג: לא מטילים תפקידים על אנשים חיצוניים, אחרת זה לא יהיה תפקיד ברשות.

אלכס מילר: מתנ"ס לא נחשב?

יוסי נשרי: אתה חייב לקשר אותו.

יוסי נשרי: אתה לא יכול לנתק אותו.

יוסי נשרי: זה חלק מהעשייה המוניציפלית העירונית שלנו.

דורית מורג: אבל הוא עמותה, הוא גוף משפטי נפרד.

יבינה זכאי בראונר: אני אסביר.

יבינה זכאי בראונר: בדיונים שקדמו יחד עם האנשים שלכם, אנחנו הבנו שיש איזה חוסר אחידות בשטח, באופן שמנהלי מחלקות נוער, חלקם עובדי רשויות בעלי סמכויות שלטוניות, מה שנקרא, ומצליחים להעביר החלטות מאוד יפה במליאת המועצה, לקבל תקציב וכו', בעיקר בערים הגדולות, וחלקם מועסקים על ידי מתנ"סים, על ידי תאגידים עירוניים, על ידי חברות בת וכו', ואז נורא קשה למנהל מחלקת הנוער לעבוד.

יבינה זכאי בראונר: הוא צריך לגשת למישהו ברשות שיבקש בשבילו את התקציב.

יבינה זכאי בראונר: הוא צריך להעביר באמצעות אנשים אחרים את כל ההחלטות שהוא צריך ממליאת הרשות ומראש העיר.

יבינה זכאי בראונר: אין לו סמכויות שלטוניות, כי הוא לא עובד העירייה.

יבינה זכאי בראונר: ולכן באנו ואמרנו, תעשה פה האחדה, נעשה סטנדרטיזציה של התפקיד של הפונקציה, נהפוך אותו לעובד מן המניין של הרשות המקומית, שהוא בעל סמכויות שלטוניות.

יבינה זכאי בראונר: הוא בעצמו רשאי לגשת.

יבינה זכאי בראונר: יהיה לו תקציב מוגדר.

יבינה זכאי בראונר: הוא רשאי להעביר החלטות כמו מנהל אגף במשרד החינוך לצורך העניין.

יבינה זכאי בראונר: הוא יכול לפרסם נהלים, ומה שהשלטון המקומי אמר, אמר לנו חבר'ה בסדר, אבל, ובשביל זה אנחנו נגיע לזה בסוף, תנו לנו שנה מהרגע שהחוק מתפרסם ועד המועד שבו הוא נכנס לתוקף, ותנו לנו גם לפחות לעניין הכשירות, עוד 4 שנים.

יבינה זכאי בראונר: נדמה לי שלא רק לעניין הכשירות.

יבינה זכאי בראונר: גם הסעיף הזה שאתה מדבר עליו, בעצם ייכנס לתוקפו רק בעוד 5 שנים, משום הבעיה הזאת.

גדעון סער: רגע, מה את רוצה שאני אתחיל לתקצב עכשיו, וזה יתחיל עוד 5 שנים?

גדעון סער: אני חייב להבין את הנקודה הזאת שבטוח חשבתם עליה מראש.

גדעון סער: אתם אומרים תוך שנה החוק נכנס, למרות שאני הבנתי שהתכולה היא מיידית.

גדעון סער: אתם אומרים, אתה תתקצב ממחר בבוקר.

גדעון סער: הוא יהיה עובד רשות המקומית עוד 5 שנים.

גדעון סער: אז את מי אני מתקצב?

יבינה זכאי בראונר: אנחנו צריכים ליצור חטיבה, זאת אומרת, מועצת ילדים ונוער תיכנס תוך שנה.

יבינה זכאי בראונר: זה כל ההוראות לגבי מועצת תלמידים ונוער, נכון?

יבינה זכאי בראונר: זה מה שהתכוונתם.

יבינה זכאי בראונר: אני אומרת, 11, תחילתו של חוק זה, שנה מיום פרסומו.

יבינה זכאי בראונר: כל החוק, כולל מועצת תלמידים ונוער, כולל זה, שנה.

יבינה זכאי בראונר: אתם אומרים, רק 3 ו-4 נכנסים בעצם עוד 4 שנים.

יבינה זכאי בראונר: זאת אומרת שבעצם יש סעיפים לגבי מנהל מחלקת נוער שנכנסים תוך שנה, ויש סעיפים שנכנסים תוך 4 שנים.

יבינה זכאי בראונר: מה שהשר אומר בצדק זה, בעצם כל החטיבה של המנהל מחלקת נוער, אולי צריך לחשוב על זה, איך זה ייכנס, כי לא הגיוני לתקצב משהו שעוד לא נכנס לתוקף.

אלכס מילר: טוב רבותיי, התחילה של סעיפים 3 ו-4 זה בעצם עיקרם של החוק.

אלכס מילר: התחילה שבעוד 4 שנים, של סעיפים 3 ו-4, זה החוק.

אלכס מילר: סעיף 3 זה המינוי של מנהל יחידת נוער, וסעיף 4 זה התנאים על פיהם הוא מתמנה.

מירב ישראלי: לא, סעיף 3 מדבר על תנאי העבודה ועל הפיכתם לעובדי רשויות מקומיות.

גדעון סער: אולי תבהירי לי פעם אחת, איך את רוצה שאדם יקבל תקצוב ממשרד החינוך, שתועבר לרשות המקומית והאיש לא יהיה עובד הרשות המקומית.

גדעון סער: איך זה מסתדר ביחד?

גדעון סער: איך ראיתם שזה חי ביחד?

מירב ישראלי: קודם כל, יכול להיות מאוד שבמקומות שהוא עדיין עובד מתנ"ס או עובד איזה שהוא תאגיד בת, הוא לא יקבל תקציב בתקופת הביניים הזאת.

מירב ישראלי: הנחת העבודה, שייקח להם 4 שנים ליישר קו.

מירב ישראלי: יכול להיות שהם יגידו מראש, אני מוותר על התקציב ואני לא רוצה להעביר אותו כרגע להיות עובד רשות מקומית.

מירב ישראלי: היועצת המשפטית של מרכז שלטון מקומי שדיברנו איתה, אמרה לנו חבר'ה תקשיבו, יכולים להיות פה אספקטים של דיני עבודה.

מירב ישראלי: הרבגוניות בשטח היא מאוד גדולה ויש מצבים שבהם מנהל מתנ"ס שהוא גם על תקן מנהל מחלקת הנוער של הרשות, חתום על חוזה.

מירב ישראלי: אל תגרמו לי לשבור הסכמי עבודה באמצע התקופה.

מירב ישראלי: תנו לנו זמן התארגנות.

מירב ישראלי: אנחנו בטוחים אם זה שנה או שנתיים.

מירב ישראלי: 4 שנים היה נשמע לנו המון זמן, אגב.

מירב ישראלי: אבל זה מה שהם ביקשו במפורש.

מירב ישראלי: זה מה שהשלטון המקומי ביקש.

מירב ישראלי: אתם רוצים שנקטין את פרק הזמן?

מירב ישראלי: נקטין אותו.

אלכס מילר: רבותיי, אני רוצה לקבל כמה תשובות על השאלות שאני שואל.

אלכס מילר: קודם כל, עכשיו אנחנו באמת באים וקובעים איזה שהוא פרק זמן שלרשות מקומית יש גמישות מבחינת מינוי של התפקיד.

אלכס מילר: כרגע חלק מהם יכולים לבוא ולהגדיר תפקיד למישהו שהוא נגיד נמצא במתנ"ס, מקבל שכר מעמותה, מחברת מתנ"סים, לא יודע ממי, וכרגע אחרי שאנחנו מחוקקים את החוק, בא אליו ראש העיר ואומר, עכשיו אתה אחראי אצלי על יחידת הנוער.

אלכס מילר: אתה המנהל, אתה בעצם זה שמקבל כל הפניות, את כל הדברים האלו.

אלכס מילר: אני עכשיו שואל אתכם: מה החוזה הכי ארוך שבן אדם חתום על כך שהוא בעצם כרגע נמצא בראש של המערכת הזאת כעובד מתנ"ס, ואחר כך הוא צריך לעבור להיות עובד רשות מקומית.

יוסי לוי: אני מבקש לומר כאן אדוני היו"ר, הטיפול בנוער מתחלק בשלטון המקומי לשניים.

יוסי לוי: יש יישובים או מועצות או רשויות מקומיות ואזוריות, שמופעלות על ידי מתנ"ס.

יוסי לוי: מתנ"ס זה עמותה, חברת המתנ"סים.

יוסי לוי: הם עובדים שם.

יוסי לוי: יש עובדים קבועים, יש עובדים שהם אינם קבועים, על פי חוזים ודברים כאלה.

יוסי לוי: יש רשויות שמפעילות דרך הרשות המקומית את הדברים.

יוסי לוי: מטרת החוק זה לעשות סטנדרטיזציה בכל הדברים האלה, ורוצים במטרת החוק לעודד שתהיה הפונקציה הזאת כדי לטפל בנוער.

יוסי לוי: מה שמעלה חברי כאן, יוסי נשרי, זה דבר שהוא טכני איך לעשות את העניין הכספי.

יוסי לוי: אם נניח המשרד יכול לתקצב אך ורק את הרשות המקומית וכך זה על פי החוק, אז כראש רשות נצטרך לשבת ולראות.

יוסי לוי: כל אחד במנהל שלו יצטרך לטפל בדבר הזה.

יוסי לוי: הוא מדבר כאן על תפקיד תקן.

אלכס מילר: אתה צריך להבין, ההבדל הוא למי כפוף הבן אדם.

אלכס מילר: ברגע שהוא כפוף לעמותה שמשלמת לו משכורת, הוא כפוף לעמותה.

אלכס מילר: ברגע שהוא הופך להיות עובד שלך, הוא כפוף לך.

אלכס מילר: ברגע שהוא כפוף לעמותה, אתה בא אליו, אתה אומר לו, א', ב', ג' ד'.

אלכס מילר: הוא אומר לי תשמע, תסגור עם האחראי עלי.

יוסי לוי: זה נכון, אבל אף אחד לא מכריח אותו, כי עכשיו מה יש פה?

יוסי לוי: גזר והשוט.

יוסי לוי: הגזר אומר, תקבל את השכר של אותו מנהל מחלקת נוער.

יוסי לוי: מעבר לזה, אין שום דבר מעבר לזה.

יוסי לוי: אני מפעיל מתנ"ס.

יוסי לוי: אז אם אני בחברת המתנ"סים, אז אני מקבל חצי מיליון שקל של חברת המתנ"סים.

יוסי לוי: ואני קיבלתי החלטה, אני לא הולך עם חברת המתנ"סים משום שהעלות תועלת שיש, היא שלה.

יוסי לוי: לכן כל ראש עיר מפעיל את הפונקציות שלו כמו החינוך שהוא לא החינוך הרגיל בבתי הספר.

יוסי לוי: ליוסי נשרי מקריית אונו יש דרך ניהול מסוימת שאולי הוא קיבל אותה קודם, אבל זה במשך שנים ככה.

יוסי לוי: לכן החוק הזה מאפשר את הגמישות, והוא אומר שאם אתה תיכנס לאותה הנקודה הזאת שעלתה פה, לא תוכל להעביר חוק.

יוסי לוי: לא תוכל להעביר חוק, כי זה כל כך שונה מ-265 רשויות.

יוסי לוי: אתה לא תצא מזה.

אלכס מילר: איך אני עכשיו בחוק הזה מוסיף את העניין של האחריות, גם אם הוא לא במשך 3-4 שנים עובד רשות מקומית?

אלכס מילר: הוא מקבל הגדרה כרגע, מקבל תפקיד פורמלי, מנהל יחידת נוער ברשות מקומית.

אלכס מילר: כרגע קיבל תפקיד.

אלכס מילר: בא אליו עכשיו ראש העיר ואומר לו, עכשיו אתה מנהל יחידת נוער אצלי.

אלכס מילר: אתה משתתף בישיבות, אתה הולך לשם.

אלכס מילר: הוא מנהל אותו, תכל'ס, נכון?

אלכס מילר: מי מנהל את הבן אדם הזה תוך 4 שנים האלו?

יוסי לוי: הוא פונקציונר של הרשות המקומית, עם הסמכויות, עם האחריות.

מירב ישראלי: אנחנו לקחנו את ההוראות שרלוונטיות למנהל מחלקת חינוך בחוק הרשויות המקומיות, מנהל מחלקת חינוך.

מירב ישראלי: יצרנו חוק שהוא בעצם חוק תאום, וכששאלנו גם והתייעצנו עם משרד המשפטים האם המשמעויות של אופן הניסוח כרגע, של המינוי, תנאי העבודה, אופן העסקה וכו', אם כמו שזה כתוב ככה, זה אומר שהוא יהיה עובד עירייה בתום תקופת המעבר, שאפשר אגב לקצר אותה.

מירב ישראלי: אני גם חושבת שצריכים לקצר אותה.

מירב ישראלי: זו פשוט הייתה בקשה שלהם.

מירב ישראלי: הוא יהיה עובד עירייה מן המניין, עם סמכויות שלטוניות, עם היקף משרה מלא, כפוף לראש רשות.

מירב ישראלי: כל דיני העיריות, פקודת העיריות, נוסח חדש וכו', יחולו עליו.

מירב ישראלי: את זה כמובן לא צריך לומר.

מירב ישראלי: התשובה הייתה, כן.

מירב ישראלי: ההוראות האלה כמו שהן כתובות גם בחוק הרשויות המקומיות, מנהל מחלקת חינוך, שזה אגב חוק בן 10 שנים והוא עובד יפה בשטח, תכתבו את אותו הדבר.

מירב ישראלי: זאת הייתה ההנחיה.

יבינה זכאי בראונר: לא, אבל שם ההוראות שהוחלו באופן מאוחר יותר, זה רק ההוראות של הכשירות ושל הפיטורין.

יבינה זכאי בראונר: זה לא ההוראה של המינוי.

יבינה זכאי בראונר: לכן כאן זה קצת בעיה.

יבינה זכאי בראונר: זה שאת מעכבת את המינוי,

מירב ישראלי: לא, אז אפשר למחוק בסעיף 12 את הוראת המעבר רק לגבי ההפניה לסעיף 3, ואז את אומרת בעצם, המשמעות המעשית שבתוך שנה כולם יצטרכו להיות עובדי רשות, ואז גם אותה בעיה שמדבר עליה כבוד השר, עם סוגיית התקציב.

גדעון סער: אני, לא אכפת לי ללכת בכלל שקבוע בסעיף 12, אבל אז צריכה לכלול כלל נוסף, והוא יצירת הזיקה בין התקצוב לבין המעמד של עובד רשות מקומית.

גדעון סער: רוצים לחכות 4 שנים ולא לקבל תקצוב?

גדעון סער: אין לי בעיה.

אלכס מילר: טוב רבותיי, אני רוצה לצמצם את תקופת המעבר מ-4 שנים ל-3 שנים, כי 4 שנים זה יותר מדי.

גדעון סער: למה לך?

גדעון סער: אבל ליצור מצב שלגבי סעיף 4, יהיה תקופת מעבר אחת.

גדעון סער: לגבי סעיף 3, תקופת מעבר שנייה.

אתי אלוני: אני אתי, ואני מהשלטון המקומי, ראש מנהל חינוך.

אתי אלוני: אני רוצה לומר שבמקומות שאנחנו לצורך העניין כן מכילים ורוצים להכיל את זה במיידית ולא לחכות 3 שנים, אז שזה יחול מייד.

אתי אלוני: גם הכשירות האקדמית וגם זה.

אתי אלוני: אנחנו יודעים שברוב המקומות, בסטנדרט שהוא אקדמי פלוס.

אלכס מילר: רבותיי, העניין הוא פשוט מאוד.

אלכס מילר: אני צריך שעד שאנחנו מגיעים לסעיף תחילה, תנסחו לי בקשה את הסעיף זיקה והיקף המשרה.

יבינה זכאי בראונר: המשרה צריכה להיות משרה מלאה.

אלכס מילר: בסעיף 3 אנחנו מוסיפים-בהיקף משרה מלאה, ואני רוצה להצביע.

אלכס מילר: מי בעד?

אלכס מילר: הצבעה בעד – פה אחד הסעיף אושר הסעיף אושר.

אלכס מילר: הלאה, סעיף 4.

מירב ישראלי: רק הייתה לי שאלה יותר טכנית.

מירב ישראלי: כאן העובד הוא עובד הרשות המקומית, ובעצם החובה היא על רשות חינוך מקומית.

מירב ישראלי: יש הבדלים במקרים מסוימים, ואז לא ידעו של איזה רשות הוא.

מירב ישראלי: יש מצבים שיש הבדל בין רשות חינוך מקומית לרשות מקומית, ואז יווצר איזה שהוא חוסר הבנה מי בדיוק אמור להעסיק אותו.

דורית מורג: במועצות אזוריות, יכול להיות שיש כמה מועצות אזוריות, בעיקר במקומות שבהם יש ישובים קטנים, אבל מועצה אזורית אחת, היא בדרך כלל תהיה רשות החינוך המקומית.

מירב ישראלי: לא, אני שואלת אם יש מקרים שבהם אין חפיפה בין רשות מקומית לרשות חינוך מקומית?

אלכס מילר: אין.

אלכס מילר: סעיף 4, בואו נתחיל.

מירב ישראלי: כשירות 4.

מירב ישראלי: לא ימונה ולא יכהן אדם כמנהל יחידת נוער, אלא אם כן התקיימו לגביו כל אלה: הוא בגיר.

מירב ישראלי: הוא אזרח או תושב ישראל.

מירב ישראלי: הוא לא הורשע בישראל או מחוץ לישראל בעבירה פלילית או בעבירת משמעת שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי להתמנות כמנהל יחידת נוער ברשות חינוך מקומית, ולא הוגשו נגדו כתב אישום או קובלנה של עבירה כאמור שטרם ניתן בהם פסק דין סופי: לעניין זה, הורשע- לרבות נאשם שבית המשפט קבע כי ביצע את העבירה אף שלא הרשיעו, ונאשם שבית המשפט מצא כי עשה את מעשה העבירה לפי סעיף 15(ב) לחוק טיפול בחולי נפש, התשנ"א-1991.

מירב ישראלי: הוא בעל השכלה אקדמית, הכשרה מקצועית, וניסיון מקצועי, כפי שקבע השר בתקנות, ועמד בבחינות כפי שקבע השר.

אלכס מילר: טוב.

אלכס מילר: סעיף 4 על הנושא של ההרשעה.

אלכס מילר: לפי חוק זה, רשות מקומית יכולה לדרוש ר.ש (רישום פלילי).

אלכס מילר: כל פעם אנחנו מגיעים לסעיף מסוג זה, ואז פתאום מסתבר שעל פי החוק אסור לדרוש רישום פלילי.

אלכס מילר: בדקתם את זה?

דורית מורג: יש הסמכות איך ניתן לקבל רישום פלילי בחוק המרשם הפלילי.

דורית מורג: יש שתי אפשרויות, או שהאדם עצמו נדרש לגשת ולקבל אישור כזה.

אלכס מילר: היום על פי החוק יש רק כמה וכמה מקומות שיכולים לדרוש לפי החוק רישום פלילי.

דורית מורג: זה כדי לתקן את הסמכויות של הרשות המקומית, צריך לתקן בחוק המרשם הפלילי.

דורית מורג: צריך לבדוק בדיוק.

מירב ישראלי: לא, לא, אז אני אגיד.

מירב ישראלי: אנחנו בדיוק בדקנו את זה במעונות.

מירב ישראלי: סעיף 6 לחוק המרשם הפלילי אמור לתת פתרון בדיוק לדברים האלה.

מירב ישראלי: זאת אומרת, נושאים של רישוי ושל העסקה.

גדעון סער: אני רוצה לשאול רק שאלה אחת.

גדעון סער: האם אנחנו לא מחמירים מדי, כאשר אנחנו כוללים הרשעה בעבירת משמעת כשוללת זכות מבן אדם להתפרנס?

גדעון סער: לדעתי אנחנו מחמירים מדי.

גדעון סער: ב', האם אנחנו לא מחמירים מדי, ופה יש לי יותר ספק, האם אנחנו כוללים הרשעה אדם שלא הורשע, אלא ביצע עבירה ללא הרשעה, שזה כולל לפעמים זוטי דברים.

גדעון סער: לדעתי צריך להוריד עבירת משמעת.

גדעון סער: אני לא חושב שתנאי סף לתפקיד במדינת ישראל, צריכה להיות הרשעה משמעתית.

גדעון סער: אם זה חמור מבחינת נסיבות וכו' וכו' וכו', שיגישו כתב אישום פלילי.

אלכס מילר: רבותיי, הערות נוספות?

אלכס מילר: מישהו רוצה להתייחס?

אלכס מילר: הלאה, סעיף 5.

מירב ישראלי: 5.

מירב ישראלי: (א) בכל רשות חינוך מקומית תוקם מועצת תלמידים ונוער (להלן-המועצה).

מירב ישראלי: (ב) במועצה יהיו בין 21 ל-61 חברים, בהתאם לשיקול דעתו של מנהל יחידת הנוער באותה רשות חינוך מקומית.

מירב ישראלי: (ג) המועצה תכלול נציגים ממוסדות חינוך, ממרכזים קהילתיים, מתנועות נוער, מארגוני נוער, וכיוצא באלה, ובלבד שהם תלמידים הלומדים בכיתות ז' עד י"ב במוסדות חינוך בשטחה של אותה רשות חינוך מקומית ומתגוררים בשטחה של אותה רשות חינוך מקומית.

מירב ישראלי: (ד) נציגי המועצה ייבחרו בידי התלמידים והנוער ברשות החינוך המקומית, אחת לשנה.

גדעון סער: אני שואל שאלה.

גדעון סער: אם אדם מסוים, יש פה תנאי מצטבר, שהוא גם לומד והוא גם תושב באותה רשות.

גדעון סער: מה קורה אם הוא לומד, אם הוא באזור, הוא לומד בתיכון בחולון, כי אין לו תיכון.

גדעון סער: יש פה משהו לא סביר, כי התנאי המצטבר ברשויות קטנות, שאין להן חטיבה עליונה בכלל, ולפעמים אין להם בכלל תיכון, שולל את זה בכלל שתהיה לך מועצת תלמידים, נכון?

גדעון סער: ואת לא רוצה שיהיה לך מועצת נוער שם?

מירב ישראלי: מאוד רוצה.

גדעון סער: יפה.

גדעון סער: אז הם פעילים בתנועת הנוער ביישוב, והם נוסעים לבית ספר אחר.

גדעון סער: צריך להיות "זה" "או".

מירב ישראלי: אין בעיה.

מירב ישראלי: בסעיף ג' אנחנו נגיד שהמתמודדים יכולים להיות או תלמידים בכיתה ז' עד י"ב במוסדות חינוך בשטחה של הרשות המקומית, או נערים.

מירב ישראלי: הם לא חייבים להיות תלמידים.

מירב ישראלי: או נערים המתגוררים בשטחה של אותה רשות מקומית.

מירב ישראלי: ו-ד' אנחנו אומרים שנציגי המועצה ייבחרו בידי תלמידי ז' עד י"ב במוסדות חינוך ביישוב, ונוער שמתגורר ביישוב.

אלכס מילר: הערות?

ישראל נדיבי: הערה לגבי סעיף 5.

ישראל נדיבי: שוב פעם, בהמשך למה שאמרתי מקודם, ההגבלה מינימום 21, אני לא בטוח שהיא תמיד מתאימה לכל המועצות האזוריות.

אלכס מילר: אני מציע דבר כזה, במידה והשר מעדכן תקנות בכל מה שקשור ליישובים שהם יישובים קטנים מ-1,000, יהיה לו גם אפשרות להיות גמיש ולהגיע שם עד 15.

אלכס מילר: סעיף 5 רבותיי, אנחנו קבענו שהמגורים חובה, מוסד לימודים לא חובה.

אלכס מילר: קבענו מ-15 עד 61, וזה השינוי שעשינו.

אלכס מילר: תודה רבה.

אלכס מילר: מי בעד?

אלכס מילר: הצבעה בעד – פה אחד הסעיף אושר הלאה.

אלכס מילר: סעיף 6.

מירב ישראלי: תפקידי המועצה 6.

מירב ישראלי: (א) המועצה רשאית לייעץ לגורמים שונים ברשות המקומית בעניינים הקשורים במישרין או בעקיפין בילדים ונוער, ובכלל זה לראש הרשות המקומית, לסגנו, לוועדת החינוך של הרשות, לוועדה לזכויות הילד של הרשות, למנהל מחלקת החינוך ברשות, ולמנהל יחידת הנוער ברשות.

מירב ישראלי: (ב) המועצה תייצג את בקשותיהם של ילדים ובני נוער לפי הרשות המקומית, ותפעל להעברת הבקשות לגורמים הנוגעים בדבר ברשויות המקומיות וברשויות המדינה, למערב אחר קבלת תשובות לבקשות, להופעה לפני אותם גורמים, ולהעברת התשובות למבקשים.

אלכס מילר: יש הערות, רבותיי, לסעיף הזה?

אלכס מילר: סעיף 6 אושר.

אלכס מילר: הלאה, סעיף 7.

מירב ישראלי: סדרי עבודת המועצה 7.

מירב ישראלי: (א) המועצה תתכנס אחת לחודש, לפחות.

מירב ישראלי: (ב) מנהל יחידת הנוער ייפגש עם המועצה אחת לחודשיים, לפחות.

מירב ישראלי: נהלים בדבר בחירת המועצה ודרכי עבודה 8.

מירב ישראלי: מנהל יחידת נוער יסדיר בנהלים, שיפרסם באתר האינטרנט של רשות החינוך המקומית, את העניינים האלה: סדרי בחירתה של המועצה, פרסום שמות חברי המועצה, מועדי הכינוס של המועצה ומקום הכינוס, סדרי הכינוס של המועצה וארגון פעילותה של המועצה.

מירב ישראלי: מה שאני מציעה להוסיף בסעיף 7, שהשר, יש לו גם סמכות להתקין תקנות לגבי פעילות המועצה, ואז 8 – מנהל יחידת הנוער יסדר בנהלים, ככל שהדברים לא הוסדרו לפי חוק זה.

מירב ישראלי: זה מה שצריך להיות.

גדעון סער: ההצעה שהייתה לאנשי משרדי, זה שהנהלים שיקבע, לא יעמדו בסתירה להוראות שיקבע השר בתקנות, בהתייעצות עם מועצת התלמידים והנוער הארצית.

אלכס מילר: בדיוק.

מירב ישראלי: אז צריך קודם כל לתת לשר סמכות להתקין את זה.

גדעון סער: יש לי סמכות כללית.

אלכס מילר: השאלה, אם זה גורם מצב שיכול להיתקע איפה שהוא במשרד החינוך, הנושא של התקנות?

מירב ישראלי: השאלה אם יש כללים כלליים שצריך להתקין אותם בתקנות, שיהיה משהו מנחה.

מירב ישראלי: האם צריך או לא צריך?

הדרה רוזנבלום: אנחנו רצינו שכולם פחות או יותר ידברו באותה שפה, ולכן אנחנו אמרנו שתהיה איזה שהיא מסגרת אחידה.

הדרה רוזנבלום: כמו שבחוק זכויות התלמיד כתוב שהם צריכים ללכת או לפי תקנון העל או בהתייעצות עם מועצת תלמידים ונוער ארצית, אמרנו שגם פה.

הדרה רוזנבלום: לפי מה שכתוב היום, מנהל יחידת הנוער, שאני מכבדת אותו מאוד, הוא יכול להחליט, אני בכלל הולך לכיוון של..

אלכס מילר: טוב, בסעיף 7 הוספנו את "השר רשאי לפחות להתקין תקנות באישור ועדת חינוך", ובסעיף 8 מכניסים את הסעיף שנתן השר.

רון נחמן: ב-7 גם "לפחות", "חודשיים לפחות".

אלכס מילר: כן, כן, בסדר.

אלכס מילר: טוב, סעיף 7, אני בעד.

אלכס מילר: הצבעה בעד – פה אחד הסעיף אושר .

אלכס מילר: סעיף 8 עם התיקון שהביא השר.

אלכס מילר: אני בעד.

אלכס מילר: הצבעה בעד – פה אחד הסעיף אושר סעיף 9.

מירב ישראלי: תקציב 9.

מירב ישראלי: (א) תקציב שנתי להשתתפות חלקית של משרד החינוך בעלות שכר של מנהלי יחידות הנוער ברשויות המקומיות, ייקבע בחוק התקציב השנתי, בסעיף תקציבי נפרד, במסגרת תקציב משרד החינוך.

מירב ישראלי: (ב) השתתפות משרד החינוך בעלות שכר של מנהל יחידת נוער ברשות מקומית כאמור בסעיף קטן (א) תהיה חלקית, על פי מצבה החברתי והכלכלי של הרשות המקומית, ובהתאם להחלטת השר.

אלכס מילר: רק אני כאן מבקש בסעיף 9, מה שדיברנו, שתכינו לי את העניין שכל עוד הוא לא מועסק על ידי רשות מקומית ומועסק על ידי עמותה, המשרד לא יתקצב.

מירב ישראלי: למעשה זה חוזר להגדרה שמנהלי יחידות נוער ברשות מקומית, שזה רק מי שמונה לפי סעיף 2.

מירב ישראלי: לכן לכאורה השר לא חייב להשתתף למי שהוא לא מנהל רשות מקומית, אבל אתם יכולים לעשות לזה הבהרה, אין בעיה.

אלכס מילר: כן, אבל ברגע שעושים לו הגדרת תפקיד ברשות מקומית, תפקיד נוסף.

אלכס מילר: .

מירב ישראלי: לא, לא, זה רק מי שמונה לפי סעיף 2.

יבינה זכאי בראונר: לא.

יבינה זכאי בראונר: הוא יכול להיות ממונה לפי סעיף 2, ועדיין הוא לא עומד בתנאי סעיף 3 ו-4.

יבינה זכאי בראונר: השאלה אם לא נכון להוסיף פה בסעיף 9, סעיף קטן ג', שאומר שכל עוד מנהל יחידת הנוער לא עומד בתנאי חוק אלה.

יבינה זכאי בראונר: .

יבינה זכאי בראונר: אפשר גם להגיד שמנהל יחידת נוער, זה מי שמונה למנהל יחידת נוער כאמור בסעיף 2 ו-3.

יבינה זכאי בראונר: אז את פותרת את הבעיה.

גדעון סער: מה שאני מבקש פה, להוסיף סעיף, לשריין את התקציב.

מירב ישראלי: אז כאן ככה, חוק יעוד כספי הקצבות והגנת נכסים, יש לו הרבה הוראות.

מירב ישראלי: זה החובה לחשבון בנק נפרד.

מירב ישראלי: השאלה מבחינה מהותית, אחר כך ננסח את זה.

מירב ישראלי: .

רון נחמן: לא הייתי עושה על זה חשבון בנק נפרד.

רון נחמן: אבל אולי הייתי מעביר את זה לאותו חשבון.

מירב ישראלי: מה שחשבתי לעשות, למרות שחוק הרשויות המקומיות הוא בעצם מיועד למוסדות חינוך, יכול להיות שמה שאנחנו צריכים לעשות, זה לעשות תיקון עקיף לחוק הזה ובעצם להכניס לתוספת גם את העניין הזה.

מירב ישראלי: זה יהיה הכי נכון, נראה לי.

רון נחמן: למה לסבך את זה?

מירב ישראלי: זה לא לסבך, להיפך, זה לפשט.

רון נחמן: לא, זה לא נכון.

מירב ישראלי: אז איזה שריון תעשה?

רון נחמן: תראי, אנחנו בתור ראשי רשויות כל הזמן מקבלים את הצביעה של התקציבים האלה.

רון נחמן: אז כולם חושבים שאנחנו, ראשי הרשויות לוקחים את הכסף וגונבים אותו.

רון נחמן: זה לא הולך ככה.

מירב ישראלי: אז אתה מתנגד לעצם השריון.

רון נחמן: אני לא חושב שבחקיקה ראשית, חקיקה כזאת, צריך להיכנס לדבר הזה.

מירב ישראלי: זה חייב להיות ייעודי.

מירב ישראלי: נעשה תיקון עקיף לחוק הרשויות המקומיות, יעוד כספי הקצבות והגנת נכסים למטרות חינוך.

מירב ישראלי: מה שצריך, זה להוסיף את ההקצבה הזאת לתוספת לחוק, שבעצם מגדירה את כל הדברים, וגם מכיוון שכרגע החוק, בעצם ההגדרות אומרות, הקצבות, כל התשלומים המועברים על ידי המדינה לרשויות חינוך מקומיות לשם מימונם של מוסדות החינוך בלבד, צריך לשנות גם את ההגדרה של הקצבות, להוסיף לזה גם את החינוך הבלתי פורמלי לכל אורך החוק.

מירב ישראלי: בכל מקום שצריך יהיה לתקן, צריך לתקן, אבל המהות של התיקון היא ברורה.

מירב ישראלי: ואז כל הסעיפים המהותיים של יעוד ואיסור להשתמש למטרה אחרת, העברה לחשבון בנק נפרד, איחוד החשבון ואי אפשרות לעכל את החשבון, הכול יחול.

מירב ישראלי: לא צריך להגיד את זה מחדש.

אלכס מילר: סעיף 9 עם התיקונים שסיכמנו עליהם, שהקריאה אותם מירב בהיבט הכללי, שאנחנו נוסיף אותם בנוסח לסעיף 9.

מירב ישראלי: אני רק אגיד שהנוסח של סעיף 9 הוא לא הנוסח המקובל בחקיקה.

מירב ישראלי: אנחנו בהתייעצות עם האוצר גם.

אלכס מילר: אני מצביע בעד.

אלכס מילר: אני בעד.

אלכס מילר: הצבעה בעד – פה אחד הסעיף אושר הסעיף אושר.

מירב ישראלי: בתוספת פרסום החלטת השר לפי סעיף קטן ב'.

אלכס מילר: אוקיי, סעיף 10.

מירב ישראלי: 10.

מירב ישראלי: השר ממונה על ביצועו של חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצוע באישור ועדת חינוך.

מירב ישראלי: 11.

מירב ישראלי: תחילתו של חוק זה שנה מיום פרסומו.

מירב ישראלי: זה התחלה כללית.

מירב ישראלי: 12.

מירב ישראלי: מי שכיהן כמנהל יחידת נוער ברשות חינוך מקומית ערב יום התחילה, יראו אותו כמנהל יחידת נוער שמונה לפי סעיף 2, ואולם לא יחולו עליו הוראות סעיפים 3 ו-4 אלא בתום 3 שנים מיום התחילה.

מירב ישראלי: זאת אומרת, יש מצב ביניים.

מירב ישראלי: עכשיו אנחנו צריכים להתייחס למצב ביניים שבו בעצם אין עדיין מנהל יחידת נוער שמונה לפי החוק, אבל יש את העניין של התקצוב.

אלכס מילר: בעוד שנה, ב-8 במרץ מגיע ראש רשות ואומר, אני סיימתי תפקיד.

אלכס מילר: בא למשרד החינוך, כמה כסף אני מקבל?

אלכס מילר: בעוד שנה, האם הוא יכול לתת לו כסף?

מירב ישראלי: כן.

מירב ישראלי: לפי ההגדרה, מי שמונה לפי החוק, הוא יכול לקבל כסף.

גדעון סער: אבל זה לא יותר מדי זמן?

אלכס מילר: התקנה כבר קיימת, התקציב כבר יש.

גדעון סער: אני הייתי עושה 3 חודשים מיום פרסומו, ולא מוקדם יותר מפרסום התקנות.

יבינה זכאי בראונר: רק בצד החיוב לתקצב, כמובן יש את החיוב של הרשויות להעמיד מנהל יחידת נוער.

יוסי לוי: אני רוצה להעיר משהו.

יוסי לוי: אותם מנהלי יחידות נוער שעובדים היום ויקבלו מיידית, הם אמורים גם להתחייב לזה שקיימת מועצת תלמידים ונוער ברשות.

מירב ישראלי: החוק לא אומר את זה.

גדעון סער: א', בחוק אין קשר.

גדעון סער: ב', מה המשמעות היא שהם יתחייבו לך?

גדעון סער: אם אתה רוצה לעכב את התקצוב באופן שכורך זיקה לקיום המועצה, אתה צריך באמת לדחות את התכולה לשנה לגבי כל זה.

גדעון סער: אם אתה רוצה לחייב במועד יותר מאוחר את התקצוב בקיום של מועצת הנוער הרשותית, אתה יכול גם את זה לכתוב.

גדעון סער: יוסי לוי אומר, אני לא רוצה, ברגע שיש לי מועצת נוער רשותית, להעביר כסף לרשות שלא מקפידה על הדבר המינימלי הזה.

מירב ישראלי: ההוראות של מועצת תלמידים, יש שם תפקידים שצריך למלא מנהל מחלקת הנוער.

מירב ישראלי: אנחנו גם צריכים גם איזה שהיא הוראת מעבר לגבי מועצת ילדים ונוער.

מירב ישראלי: מה קורה בינתיים?

מירב ישראלי: תוך שנה זה נכנס.

מירב ישראלי: לעומת זאת, תוך 3 שנים רק צריך למנות אדם לפי החוק.

אתי אלוני: לא, אבל אם הוא הכניס תוך שנה.

אתי אלוני: .

מירב ישראלי: אבל אם לא הכניס?

מירב ישראלי: איך את מקיימת את ההוראות לגבי מועצת תלמידים שהוא צריך לקבוע נהלים?

מירב ישראלי: איך את מקיימת את זה?

יבינה זכאי בראונר: בשביל זה אמרנו שנה, שבה השטח יתיישר.

מירב ישראלי: אבל איך?

מירב ישראלי: עדיין אין מנהל מחלקת נוער.

רון נחמן: מה תפקידו של ראש העיר כאן בכל הדבר הזה?

רון נחמן: הוא אומר משהו?

רון נחמן: אני לא מבין.

רון נחמן: אני בתור ראש עיר צריך להפעיל את הכול.

רון נחמן: גם המנהל הזה כפוף לראש העיר ולרשות.

רון נחמן: מה קורה פה?

רון נחמן: אני יושב פה בדיון, אין ראש עיר, אין ראש רשות, אין כלום, והדבר הזה הוא אבסורדי לחלוטין.

רון נחמן: מה זאת אומרת כל הואקום הזה?

רון נחמן: אין פה דבר שהוא ואקום בכלל.

רון נחמן: יש כאן דבר שעובד היום במתכונת א' או במתכונת ב'.

רון נחמן: בודדות הרשויות שאין בהן שום דבר.

רון נחמן: אני לא מבין את זה.

רון נחמן: הדברים האלה צריכים גם לתאום את המציאות.

רון נחמן: יש בכל הרשויות המקומיות והאזוריות בארץ את הפונקציות האלה, בין אם במתכונת כזאת או במתכונת אחרת.

רון נחמן: אז עכשיו פה מחפשים פה כל מיני דברים בפנים?

רון נחמן: אני לא מבין את הדבר הזה בכלל.

רון נחמן: אנחנו צריכים לפעול.

רון נחמן: בספטמבר מתחילה שנת פעילות.

אלכס מילר: רון, תקשיב, תבין, יש פה איזה שהוא מצב שנוצר, שבתקופת המעבר יכולים להיווצר בעיות לפי הגדרת החוק.

אלכס מילר: מה שאנחנו מנסים לפתור כאן, זה שלא תהיה שום בעיה מבחינת העבר.

אלכס מילר: כרגע רבותיי, אם הוא לא חלק מרשות המקומית, אז יש לנו את האדם שהוא תחת המתנ"ס או כל עמותה אחרת שמוגדר.

אלכס מילר: תוך 3 חודשים ראש העיר יהיה חייב להגדיר מי הבן אדם שאחראי על הנושא הזה.

אלכס מילר: אז 3 חודשים אתם מקבלים את הכותרת מי אחראי על מנהל החינוך של הנוער ביישוב ככה וככה.

מירב ישראלי: אין מעמד לפי החוק הזה למישהו שהוא לא עובד רשות מקומית.

מירב ישראלי: אם יש להם היום מישהו של מתנ"ס, אין לו מעמד לפי החוק.

מירב ישראלי: לכן לכאורה אין הוראות שנוגעות לרשויות שבהן 3 שנים ייקח למנות את האדם הזה.

מירב ישראלי: זאת הבעיה.

מירב ישראלי: מה יחול בזמן הזה לגבי מועצת ילדים ונוער?

מירב ישראלי: זאת השאלה.

אלכס מילר: טוב, אז אנחנו יכולים רק לקבוע שמעבר יהיה בהתאם.

אלכס מילר: .

מירב ישראלי: אז גם מועצת ילדים ונוער יהיה 3 תוך שנים.

אלכס מילר: רבותיי, המציאות היא הרבה יותר פשוטה ממה שאנחנו מנסים לקבוע כאן.

אלכס מילר: במידה ואין כרגע מינוי, אז מי שיהיה אחראי על הנושא של מועצות הנוער, זה יהיה מישהו אחר ברשות מקומית.

גדעון סער: מה אתם רוצים, אני לא מבין.

גדעון סער: אתם רוצים עכשיו לחוקק חוק חדש?

מירב ישראלי: לא.

גדעון סער: מה העניין?

גדעון סער: מה ההמצאה שעכשיו ממציאים פה?

גדעון סער: מה החידוש שצריך לחדש?

גדעון סער: הממשלה מתקצבת מקום שמתקיימים התנאים שהוא עובד רשות מקומית.

אלכס מילר: רבותיי, אני חושב שהנושא הוא ברור.

אלכס מילר: אם אנחנו קובעים פה דבר, כמובן שאסור להתעלם מהסיפור הזה.

אלכס מילר: מה שחשוב לציין, שגם הנושא הזה לדעתי יהיה חלק לעידוד של הרשויות המקומיות, לעבור למנגנון שהוא מנגנון של מינוי של מנהל יחידת הנוער.

אלכס מילר: הנושא הוא פשוט מאוד.

אלכס מילר: מאוד חשוב לנו את המנגנון שקיים כיום, אבל חשוב לנו גם לעודד שבעצם החוק יפעל כמו שהוא כתוב.

אלכס מילר: אנחנו נתנו זמן מרחב לראשי רשויות, 3 שנים לעבור למנגנון הזה.

אלכס מילר: אנחנו רוצים להגיד שתוך 3 חודשים אפשר כבר להתחיל להיכנס לזה, וכך אנחנו קובעים שגם כל מה שקשור לכל המנגנון הזה, יהיה כפוף אך ורק למנהל יחידת הנוער.

מירב ישראלי: מה זה אומר לגבי התחילה?

אלכס מילר: לגבי התחילה זה בדיוק אותו דבר.

אלכס מילר: תוך 3 חודשים מתחיל החוק למי שרוצה להתחיל אותו.

אלכס מילר: יש להם תקופת מעבר של 3 שנים.

מירב ישראלי: זה יוצר מצב שאתה גם לא מכניס לתוקף את המועצה של ילדים ונוער.

אלכס מילר: כן.

גדעון סער: אבל לא.

גדעון סער: הסברתי לך את זה.

גדעון סער: אם יש מנהל יחידת נוער, יכולה להיות מועצת נוער תוך שנה.

גדעון סער: אם אין מנהל יחידת נוער כעובד רשות, תבואו תוך 3 שנים.

גדעון סער: יש לך שלושה מצבי צבירה.

גדעון סער: אפשר לנסח את זה.

גדעון סער: אפשר לנסח שלושה מצבי צבירה.

אלכס מילר: רבותיי, אני רוצה לאשר את סעיפים 11 ו-12 עם כל התוספות, עם כל התיקונים שעשינו.

אלכס מילר: מי בעד? תודה.

אלכס מילר: הצבעה בעד – פה אחד הצעת החוק אושרה אני רוצה לברך.

אלכס מילר: החוק אושר לקריאה שנייה ושלישית.

אלכס מילר: אני רוצה לברך את השר ואת כל השלטון המקומי על שיתוף הפעולה.

אלכס מילר: תודה רבה.