ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 444, 2011-03-02 10:30

חיים כץ: בוקר טוב.

חיים כץ: יום רביעי בשבוע, כ"ו באדר א', 2 במרץ 2011 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בנושא הצעת חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות) (תיקון מס' 25) (אי-תחולה על זכאים לגמלה העובדים בתעשיות ביטחוניות ממשלתיות) שב"כ, המוסד, הקריות הגרעיניות, קמ"ג, ממ"ג וכן הלאה, של חה"כ עתניאל שנלר.

חיים כץ: פרוטוקול מספר 444.

חיים כץ: מאחר ובישיבה האחרונה ביקשתי רוויזיה אני רוצה להצביע על אישור הרוויזיה.

חיים כץ: הצבעה בעד: רוב נגד: מיעוט הרוויזיה נתקבלה

עתניאל שנלר: מבקש להעיר לפרוטוקול.

עתניאל שנלר: אני מחליף את חברת הכנסת רחל אדטו.

חיים כץ: אבקש מחה"כ משה (מוץ) מטלון להחליף אותי בתור מנהל הדיון, אתה תנהל את הישיבה.

חיים כץ: חילופי יו"ר – היו"ר משה (מוץ) מטלון

נועה בן שבת: בדיון האחרון חבר הכנסת שנלר הבהיר את כוונתו שהפורשים מקבע בצבא הגנה לישראל יוכלו לפנות ללא החלת הסדר של קופה ציבורית לתעשיות הביטחוניות הממשלתיות או ליחידות הסמך הביטחוניות – שב"כ, מוסד או ועדה לאנרגיה אטומית ולמעשה, הנוסח לא ביטא את הדברים האלה אלא ביטא הבנה אחרת שהפורשים הם גם הפורשים משב"כ ומהמוסד ולא זו היתה הכוונה לכן אנחנו עכשיו מביאים את הדברים כפי שנתבקשנו.

משה (מוץ) מטלון: האם יש הסתייגויות?

נועה בן שבת: הצעת חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות) (תיקון מס' 25) התשע"א-2011 תיקון סעיף 33 בחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות) (נוסח משולב) התשמ"ה – 1985 בסעיף 33 אחרי סעיף קטן ד' יבוא: (ה) הוראות סעיף זה לא יחולו על זכאי לקצבת פרישה שהכנסתו מקופת הציבור משולמת לו בעד עבודתו בתעשייה ביטחונית ממשלתית או ביחידת סמך ביטחונית; בסעיף קטן זה: "יחידת סמך ביטחוניות" – יחידת סמך של משרד ראש הממשלה או משרד הביטחון, שעיקר פעולתה בתחום ביטחון המדינה ותושביה.

נועה בן שבת: "תעשייה ביטחונית ממשלתית" – חברה ממשלתית, חברת בת ממשלתית או חברה בבעלות ממשלתית מלאה, כהגדרתן בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה – 1975, שעיסוקה בתחום הביטחון וששר הביטחון נקבע כאחראי לענייניה לפי החוק האמור".

נועה בן שבת: אעיר כאן ששר האוצר הוא ממילא אחד השרים הממונים אבל שר הבטחון נקבע כאחראי לענייניה.

נועה בן שבת: תחילה ותחולה תחילתו של חוק זה ב-1 בחודש שלאחר יום פרסומו (להלן-יום התחילה) והוא יחול לגבי תשלומים המגיעים בעד יום התחילה ואילך.

נועה בן שבת: "

יעקב ברקאי: יש לנו הערה אחת: להבנתנו את הסיכום על מוסד שב"כ ומשרד הבטחון, אני חייב להגיד שזה לא נדון עם לשכת השר, השר נתן את הסכמתו אבל לפחות להבנתנו- - -

חיים כץ: נדון עם השר והשר נתן את הסכמתו.

יעקב ברקאי: אני לא חולק על העובדות, אנחנו כדרג מקצועי לא חידדנו מספיק את הבנתנו בנושא הזה ולפי הבנתנו מה שכאן הוא מעט שונה.

יעקב ברקאי: הרעיון היה שחייל קבע יהיה שווה למשרתים האחרים בשב"כ ובמוסד ובמוסדות הסמך וכשהם יצאו לתעשיות הביטחוניות לפנסיה לא תקוזז להם בגין זה קופה ציבורית, זאת אומרת, להשוות את התנאים שלהם לתנאי הפורשים מקבע.

יעקב ברקאי: כפי שהחוק מובא עכשיו איש קבע שפורש מקבע ועובר למוסד לא מנוכה לו קופה ציבורית, זה מה שכתוב עכשיו.

יעקב ברקאי: להבנתנו יש פה איזושהי בעייתיות.

יעקב ברקאי: המעבר בין יחידות בטחוניות בתוך הממשלה, אם יש איזשהו רציונאל במעבר לתעשייה בטחונית שהרי היא מתחרה על עובדים עם השוק הפרטי, עם חברות פרטיות אחרות, ואז יש העדפה ברורה של גימלאי בטחון שעיקר העיסוק שלו היה בבטחון ללכת לחברה פרטית אל מול חברה ממשלתית, כי יש ניכוי קופה ציבורית אז יש רציונאל ברור- - -

חיים כץ: זה אותו רציונאל.

יעקב ברקאי: הרציונאל של פורש ממוסד או שב"כ שכל עיסוקו במשך שנותיו כפעיל במוסד או בשב"כ היה בטחון ואם הוא יוצא לתעשייה בטחונית והשאלה היא אם ינכו לו קופה ציבורית אז גם פה יש רציונאל סביר.

יעקב ברקאי: הרציונאל של אדם שעובר בין יחידות בטחוניות הוא נראה פחות סביר כי לצורך הענין, כדוגמה, יכול בן אדם לפי הצעת החוק הזו לצאת לגימלאות ואחרי שנה לחזור לצבא ולבקש שלא ינכו לו קופה ציבורית.

יעקב ברקאי: זה די דומה.

משה (מוץ) מטלון: אענה לך.

משה (מוץ) מטלון: דיברנו על זה בעבר- - -

אורלי לוי אבקסיס: מצד שני שהוא לא יעבור באמת לשוק הפרטי ובאיזשהו אופן נאבד פה גם מוח וגם השימוש בידע שהוא צבר יהפוך להיות בידיים פרטיות.

יעקב ברקאי: יש פה איזשהו מנגנון:

יעקב ברקאי: חייל שעובר לאחד מן השירותים הביטחוניים מצבא קבע ליחידות הביטחוניות האחרות ואני לא יודע לגבי יחידות הסמך, אני יודע לגבי השב"כ והמוסד, יכול להמשיך ולצבור את הזכויות שלו לפנסיה זאת אומרת זה לא נחתך ומקבל גמלה - - -

חיים כץ: אז זו לא בעיה של קופה ציבורית.

חיים כץ: אם הוא מושאל מן הצבא למשרד ראש הממשלה - - -

יעקב ברקאי: הוא לא מושאל, הוא עזב את הצבא בשביל לעבוד במוסד או בשב"כ והוא ממשיך לצבור פנסיה תקציבית, מה שנוצר כרגע הוא שגימלאים שעזבו את השירות - - -

חיים כץ: מדובר בבודדים.

יעקב ברקאי: נכון אבל יש.

משה (מוץ) מטלון: זה שולי שבשולים אבל ניתן לג'קי לומר את דברו.

יעקב ברקאי: בתיקון הזה, אם אנחנו מתייחסים ליציאה החוצה משירות המדינה או מן השירות הצבאי לתעשיה בטחונית פרטית או ממשלתית יש רציונאל -שאולי אני לא מסכים לו אבל אני יכול להבין אותו, אם אנחנו מדברים על הנושא הזה של מעבר בין שירותי הבטחון, וזה לא רק מהצבא לשב"כ ולמוסד זה יכול להיות גם מהשב"כ למוסד כי אתה לא יכול להגיד שאתה לא מנקה קופה ציבורית לפורש מוסד שעכשיו עובר לשב"כ או להיפך.

יעקב ברקאי: אי אפשר לעשות אפליה כזו ואז זה פותח את כל שירות המדינה.

אפרת פרוקצ'יה: הרציונאל שאנחנו מדברים עליו לגבי תעשיה בטחונית בין אם אנחנו מסכימים לרציונאל ובין אם לא בכל זאת מדובר בגוף שהוא לא מתוקצב באופן מלא על ידי המדינה, לא מדובר בעצם באורגן של המדינה ובאדם שעובר מאורגן אחד של המדינה לאורגן אחר.

אפרת פרוקצ'יה: בכל זאת יש כאן מעבר החוצה, ברגע שאנחנו מדברים על שב"כ מוסד וצה"ל אנחנו בעצם מדברים על שני אורגנים מלאים של המדינה שאדם עובר מהם- - -

חיים כץ: האם את לא סומכת על שר האוצר שהוא הבין את הענין?

משה (מוץ) מטלון: אתם פותחים פה דיון על מה ששר האוצר סיכם.

אפרת פרוקצ'יה: אנחנו מנסים להבין אם זאת היתה הכוונה.

משה (מוץ) מטלון: האם שר האוצר נתן את הסכמתו?

אפרת פרוקצ'יה: עדיין לא ברור לנו אם הובן הענין הזה כי לדעתנו מה שעלה בפניו הוא חסר.

משה (מוץ) מטלון: רשמנו את ההערה שלך.

אפרת פרוקצ'יה: רק מנסים להעלות פה נקודה ואת ההשלכות שלה.

אורלי לוי אבקסיס: שיישאר בתוך המערכת בסופו של דבר.

אפרת פרוקצ'יה: רק עוד קושי שעולה כאן ולא עולה בתעשיות הביטחוניות הוא שמאחר ומדובר באורגן של המדינה יש פה אפליה בעצם די חזיתית ודי בוטה ביחס לעובדי מדינה אחרים, בעוד שאנחנו אומרים שלכלל עובדי המדינה אין קופה ציבורית ורק למיגזר מסוים יש.

אפרת פרוקצ'יה: ובהמשך להערת חבר הכנסת חיים כץ אני לא יודעת שיש אפשרות להוריד את כל הקופה הציבורית.

אפרת פרוקצ'יה: אבל אם זו ההצעה שעומדת על הפרק אז לא פשוט להצדיק למה שב"כ ומוסד כן וכל עובד מדינה אחר לא.

עתניאל שנלר: אני חוזר על מה שאמרתי בפעם שעברה בקצרה.

עתניאל שנלר: בגלל העובדה שחיילי צה"ל ומשרתי צה"ל יוצאים לפנסיה מוקדמת, ובגלל שאם רוצה אדם כזה להגיע לגוף כלשהו -ממשלתי או לא ממשלתי, עומדת לפניו האופציה ללכת לחברה פרטית שמתעסקת בהייטק או לקחת את הידע שלו שצבר בשירות הבטחון שישקע לו בשירות הבטחון וללכת לעבוד במוסד, בשב"כ.

עתניאל שנלר: אותם תחומים בדיוק.

עתניאל שנלר: האלטרנטיבה שלו לעבוד בחוץ ולא שם היא הרבה יותר אטרקטיבית כאדם פרטי וזה מה שבאנו לתקן כאן, לא להסדיר את היחסים בין המערכות בתוך הממשלה אלא את מה שקורה אתו ועל זה העיר מבקר המדינה, ולכן העלינו את החוק, כי מבקר המדינה טען שבסוף כולם באמת מעסיקים אותם, מעסיקים אותם כיועצים חיצוניים, בתנאים מפליגים וקופת המדינה מפסידה ידע כי הם עוזבים או שהיא משלמת פי שלושה בגלל שיקולים מן הסוג הזה ולכן ביקש מבקר המדינה בדוח שלו לתקן את התקנה הזו.

אפרת פרוקצ'יה: מבקשת לענות לענין הזה.

משה (מוץ) מטלון: שמענו את דעתכם.

משה (מוץ) מטלון: שמענו את הרציונאל, קראנו את החוק ואני מבקש להצביע עליו.

יעקב ברקאי: מבקש זכות דיבור, זכות הסתייגות במליאה.

יעקב ברקאי: הצבעה בעד: רוב נגד: מיעוט נמנעים: אין ההצעה נתקבלה

משה (מוץ) מטלון: תודה רבה.