הוועדה המיוחדת למאבק בנגע הסמים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 49, 2011-03-01 10:30

טלב אלסאנע: תודה רבה.

טלב אלסאנע: אני רוצה לפתוח ולומר שאני מאוד שמח להיות כאן, אני יחד עם חברי חמד עמאר ובת שבע פנחסוב והעוזר שלי קהאד, זאת לא הפעם הראשונה.

טלב אלסאנע: אנחנו מעריכים את העשייה שלכם ברשות.

טלב אלסאנע: אני סבור שהנושא עליו אתם מופקדים הוא אחד הנושאים החשובים.

טלב אלסאנע: כמדברים על כל נושא אומרים שהוא ה-חשוב, אבל לדעתי זה הנושא ה-חשוב כי זה נושא שנוגע לדבר הבסיסי שהוא האדם.

טלב אלסאנע: כל המוסדות ולכל מהמשרדים אמורים לשרת את האדם ומבחן התוצאה הוא היכן נמצא האדם בסדר העדיפות של מדיניות הממשלה.

טלב אלסאנע: אתם מתמודדים עם האדם כדי שהוא יהיה נכס ולא נטל, יתרום ולא יהרוס, אני חושב שאתם עושים עבודה מצוינת וחשובה.

טלב אלסאנע: תהייה לנו הזדמנות להכיר את כל הנוכחים בהמשך.

טלב אלסאנע: כשקיבלתי את התפקיד ראיתי בכך כבוד ושליחות לנושא חשוב ואני מעוניין שנעבוד בשיתוף פעולה מלא יחד עם הרשות.

טלב אלסאנע: אין ספק שיש כאלה שתופסים את זה כמקצוע – כמקום עבודה, יש כאלה שתופסים את זה מהמקום של לתת, והמבחן הוא מה הם עשו כל חודש, המבחן אם בסוף יש תוצאות.

טלב אלסאנע: אני מודע לכך שהמנגנון לא גדול ושאין מספיק תקציבים, אבל גם אם יש מנגנון גדול ויש תקציבים ואין רצון אז המצב גרוע.

טלב אלסאנע: לפעמים אין הרבה תקציבים אבל יש רצון ואפשר לאזן את זה עם המוטיבציה והרצון.

טלב אלסאנע: אפשר לשלב גם כוח ורצון טוב בקרב החברה והקהילה שרוצה להתמודד עם התופעה.

טלב אלסאנע: לדעתי המגמה היא לנווט ולהוביל מדיניות.

טלב אלסאנע: אני רוצה להכיר את האגפים ולשמוע על המדיניות שלכם.

טלב אלסאנע: אני רואה שאחד התפקידים הוא הסברה ואנחנו יודעים שכ- 20% מהציבור הכללי הם ערביים, אנחנו רוצים לשמוע איפה הוא נמצאים בסדר היום של הרשות, גם היכן העולים החדשים נמצאים.

טלב אלסאנע: הרשות היא רשות גם למלחמה בסמים וגם באלכוהול ואנחנו רואים באדם המכור לא בעיה אלא אדם שסובל מבעיה, אדם שצריך לעזור לו לצאת מהבעיה ומהצוקה אליה נקלע.

טלב אלסאנע: אנחנו מאוד מעריכים את מה שאתם עושים.

טלב אלסאנע: פעם אמר מישהו על הנסיגה מגוש קטיף, עומק הנסיגה כעומק החקירה, אנחנו אומרים שעומק האהבה כעומק העשייה.

טלב אלסאנע: לכן אני אומר שבנושא הזה תמצאו בנו שותפים מלאים בכל נושא ועניין.

טלב אלסאנע: העניין השני הוא נושא ה- matching, אני סבור שכמו שיש היום מדיניות כוללת, למשל אתמול העלה שר החינוך את פרויקט התקשוב במערכת החינוך שהולכים לשדרג אותה לעידן החדש ומצאו לכך את התקציבים, זה דבר מבורך.

טלב אלסאנע: צריך לא רק לשמור על הקיים אלא להתחדש, לעלות את התביעות ואת הדרישות, ואסור שתהייה רשות מקומית שלא יהיה בה נציגות או נציג ושלא מגיעים אליה.

טלב אלסאנע: לא יתכן לעשות מלחמת עולם ללא נציג אחד ברשות מקומית שייצג ויפקח ושימלא את המטרות ואת תכלית הרשות, במיוחד שמדובר בדבר משולב שהוא מערכתי, זה גם עניין של המניעה, הסברה, עניין חינוך וגם תרבותי, זו סוגיה מאוד מורכבת ומגוונת.

טלב אלסאנע: לומר שיש לנו ברשויות כ- 50 מתאמי סמים לדעתי מראש אנחנו יוצאים מנקודה נחותה, היכולת שלנו להשיג תוצאות תהייה נמוכה.

טלב אלסאנע: אי אפשר למלא את החלל במילים וצריכים מעשים וגם אמצעים.

טלב אלסאנע: צריך להגדיר את המטרה שלנו, הדרישה שיהיה לנו נציג ברשות, שנית לא יתכן שברשויות עם מצב סוציו-אקונומי נמוך שאין להן יכולת תקציבית לא ניתן.

טלב אלסאנע: אנחנו הרי יודעים, דנו על כך באחד מדיוני הוועדה, שברשויות החלשות אין פעילות לצעירים ואיפה ואין חינוך לא פורמאלי.

טלב אלסאנע: לא יתכן שברשויות החלשות שהסיכון אצלן גבוה אנחנו לא נהייה שם בגלל עניין ה- matching.

טלב אלסאנע: זה אבסורד שלא מתקבל על הדעת.

טלב אלסאנע: לדעתי בסוגית ה- matching צריך לקיים דיון עם משרד האוצר ועם משרד ראש הממשלה וצריך להוביל החלטה בעניין כי זה אינטרס של המדינה.

טלב אלסאנע: כל שקל שהיא משקיעה כאן מניב תפוקה רבה יותר בצמצום הגניבות, מספר האסירים ועוד דברים רבים.

טלב אלסאנע: כדאי להשקיע היות שהיחס של ההשקעה בתוצאה הוא כמעט אפסי.

טלב אלסאנע: בנוגע למשרד האחראי אני מסכים איתך צבי הנדל.

טלב אלסאנע: אני חושב שהזיקה לשר לביטחון פנים היא כאילו אנחנו משטרה והאכיפה שבעצם היא החוליה האחרונה בשרשרת הפעילות.

טלב אלסאנע: אנחנו יודעים שהמדיניות היא יותר בשילוב כוחות של כל המערכות כמו למשל בחינוך.

טלב אלסאנע: לדעתי משרד החינוך צריך לקחת את זה תחת אחריותו.

טלב אלסאנע: הרי התכלית בהקמת הרשות הייתה לאגד את כל הגורמים ולאגם ולגייס את הכוחות למטרה המשותפת.

טלב אלסאנע: אני חושב שהמשרד הרלוונטי הוא משרד ראש הממשלה, במשרד ראש הממשלה יש כל כך הרבה שרים ללא תיק שהוא יכול להפקיד את האחריות למשל על דן מרידור, יוסי פלד שהם חסרי מעש, שהם יפעלו בכוח ראש הממשלה שהאציל את הסמכות לאחד מהשרים שלו.

טלב אלסאנע: אני שמח להיות כאן ואני מודה לכם על הפעילות, מאחל הצלחה גם ליושב ראש החדש וגם לי כיושב ראש הוועדה החדש, וגם לרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול.

טלב אלסאנע: בבקשה חבר הכנסת חמד עמאר.

חמד עמאר: תודה רבה אדוני היושב ראש, אני רוצה לברך אותך לתפקידך.

חמד עמאר: אני מאחל לך הצלחה ואני מאמין שתצליח, אני רואה איך אתה מוביל ואיך אתה מתחיל להוביל את הנושא, אני רוצה לאחל גם ליושב ראש הרשות הצלחה, למנכ"ל ולכל צוות העובדים והאורחים.

חמד עמאר: זה לא ביקורי הראשון כאן, הייתי כאן בערך לפני כחודש כשהגעתי עם תנועות הנוער לדיון על התכנית של רשות הנוער עם תנועות הנוער, אני באמת מברך על התכנית.

חמד עמאר: שמעתי את תנועות הנוער וזה הלהיב אותי, שמעתי את תנועות הנוער החרדיות שמדברות על נושא אחד, שמעתי תנועות נוער של הקיבוצים והמושבים, את תנועת נוער הלומד.

חמד עמאר: שמעתי כמה זרמים של תנועות הנוער כולל תנועת הנוער הדרוזית ששותפה לתכנית.

חמד עמאר: הצגתי ואמרתי מה אנחנו צריכים ואיזה תכנית.

חמד עמאר: התכנית החדשה שלנו השנה היא לשלב את האימהות בכל נושא השימוש באלכוהול.

חמד עמאר: אני לא רוצה לפתח את זה גם לנושא הסמים אבל זה חשוב להיכנס גם לנושא הסמים, פעם לשתות אלכוהול במגזר הערבי או הדרוזי היה עבירה חמורה ביותר בחברה ובמשפחה, הסתכלו על שותה אלכוהול כאל אדם שונה וחריג.

חמד עמאר: היום הצעירים שותים ואנחנו לא יכולים לברוח מהמציאות, הצעירים שותים ושותים הרבה, שותים, נוהגים ומשתוללים ועושים בעיות ומתנהגים באופן אלים מאוד, צריך לטפל בבעיה ולשתף את האימהות.

חמד עמאר: אמרתי שהאימהות, במיוחד מהמגזר הדרוזי וגם בחלק מהמגזר הבדואי שמשרת בצבא, האבא נמצא בצבא וחוזר בסוף השבוע והאימא נמצאת יותר בבית והיא זו שיכולה לגלות וצריכה לשם כך להכיר את הסימנים של השימוש באלכוהול, סימנים של שימוש בסמים, היא צריכה להיות ערנית לראות איך הוא חזר בשלוש בבוקר הביתה.

חמד עמאר: בעזרת

חמד עמאר: כם אנחנו באמת מריצים את התכנית גם עם צוות הדרכה.

חמד עמאר: אנחנו רוצים לקדם את התכנית כדי שהאימהות תדענה לזהות ולהדריך את הילדים, לעדכן את המשפחה כדי שכולם יעזרו ויתמכו בנושא.

חמד עמאר: נושא הסמים היום הוא נושא שצריך להסתכל עליו כעל דבר אסור.

חמד עמאר: המשטרה פועלת והיא פועלת חזק בתחום.

חמד עמאר: הבעיה הרצינית שלנו היא האלכוהול שבכל מקום שאתה נכנס אתה יכול לקנות אלכוהול ולא אסור לשתות אלא הוא מותר.

חמד עמאר: החוקים החדשים שאסרו לקנות עד גיל 18 ואסור לשתות בכל מקום, אם רואים מישהו מתחת לגיל שמונה עשרה שותה בציבור אפשר לשפוך לו את האלכוהול.

חמד עמאר: יש חוקים טובים כמו האיסור למכור משקאות אחרי 11 בלילה, אבל אין איסור לשתות כולל לילד בן שלוש עשרה ובן שתיים עשרה מותר.

חמד עמאר: לפי הנתונים היום הנוער והילדים שלנו נמצאים במקום השני בעולם, הלוואי שבכדורגל היינו במקום השני בעולם, לפי הסקרים שראיתי אנחנו במקום השני עם ילדים ובני נוער עד גיל שתיים עשרה-שלוש עשרה ששותים.

חמד עמאר: ראיתי באחד הפרסומים שהלוואי שנהייה בכדורגל במקום השני בעולם, אפילו את המקום החמישי הייתי מוכן לקבל.

חמד עמאר: אנחנו רואים את העלייה בשימוש, כאן צריך לעשות ולעבוד, לעבוד חזק וקשה.

חמד עמאר: זה התפקיד שלכם.

חמד עמאר: אני מכיר את זה מהרשות לבטיחות בדרכים שתפקידה תיאום בין המשרדים הרלוונטיים לנושא, לפקח ולתאם בין המשרדים.

חמד עמאר: אני חושב שזה אחד מהיעדים שלכם וחלק מהמטרות שלכם.

חמד עמאר: אתם עובדים מול הרבה משרדים: משרד הרווחה, משרד הבריאות, משרד החינוך ועם עוד הרבה משרדים אחרים.

חמד עמאר: חשוב שאתם קיימים ושתהיו חזקים כדי להצליח ולבצע את העבודה המוטלת עליכם.

חמד עמאר: ישנה נקודה חשובה מאוד שחברי יושב ראש הוועדה נגע בה והיא הישובים בפריפריה –הישובים החלשים.

חמד עמאר: הבעיה היא שהאוכלוסייה שם חלשה כלכלית.

חמד עמאר: בישובים האלה נדרש כוח אדם ואין לנו את כוח האדם הזה.

חמד עמאר: נגעו בנקודה שהרשויות והמועצות צריכות להשתתף, הן חלשות והן אינן יכולות להשתתף ולכן אין לנו כוח אדם.

חמד עמאר: אם יש מישהו אמיד ויש לו ילד שלו שסטה מהדרך והתחיל להשתמש בסמים הוא יכול לדאוג עבורו לטיפול הטוב ביותר, אבל מישהו שהוא חלש כלכלית לא יכול לעשות את זה.

חמד עמאר: לכן בישובים החלשים אנחנו צריכים את זה.

חמד עמאר: כשאני אומר פריפריה אני לא מתכוון דווקא לישובים הדרוזים, הבדואים או הערביים או על הישובים היהודים אלא אני מתכוון לכולם.

חמד עמאר: לפריפריה צריך למצוא פתרון ייחודי, פתרון מיוחד לדאוג שיהיה כוח אדם מספיק, היום אין מספיק כוח אדם שנוגע בדבר, מדריך ועוזר בנושא.

חמד עמאר: דיברתי עם המנכ"ל מספר פעמים שבכל המגזר הדרוזי אין אחד שמתעסק בנושא הזה במשרה מלאה, אין אפילו אחד.

חמד עמאר: יש לך קרוב ל- 126,000 אזרחים דרוזים במדינת ישראל ואין אחד שמתעסק בנושא הזה.

חמד עמאר: להגיד שאין לנו אנשים משתמשים?

חמד עמאר: – יש לנו אנשים שצורכים גם סמים, יש אנשים ששותים אלכוהול ויוצאים בלילה, הבעיה קיימת אצלנו אבל אין מי שיטפל, אולי יש מישהו בחצי או ברבע משרה.

חמד עמאר: אני יודע שאני אקבל את התשובה הזאת ולכן אמרתי שאין אחד במשרה מלאה שעובד בנושא ונוגע בנושא ומקדם את הנושא.

חמד עמאר: יש את תכנית "עיר ללא אלימות'.

חמד עמאר: התכנית "עיר ללא אלימות" אמורה לספק את הטיפול בנושאים האלה, התכנית נכנסה גם לישובים הערביים וגם לישובים הדרוזים ולא מזמן שמעתי ששני ישובים בדואים נכנסו לתכנית הזאת.

חמד עמאר: העניין שהרשות היא חלק ממשרד לביטחון פנים- כל העניין שהנושא שייך למשרד לביטחון פנים זה כתוצאה מהסכמים קואליציוניים וגם משיקולי תקציב, זה שהרשות עברה למשרד זה נובע גם משיקולי תקציב, הרמנו את הכפפה כמפלגה שראתה את חשיבות הנושא ואמרנו בהסכמים הקואליציוניים שלנו שנבוא ונשים כסף להשקיע בנושא.

חמד עמאר: זאת הסיבה שזה נמצא במשרד לביטחון פנים, אני הייתי רוצה לראות את הרשות כחלק ממשרד החינוך כי זה יותר עניין חינוכי שדורש טיפול חינוכי.

חמד עמאר: אני איש חינוך וגם איש תנועת נוער שמכיר את העניין ומכיר את הצעירים ואיך מחנכים, לדעתי הרשות צריכה להיות תחת משרד החינוך.

חמד עמאר: העובדה היום הוא שמפלגת 'ישראל ביתנו' אמרה שרוצים להרים את הנושא הזה תקציבית ולכן זה תחת המשרד לביטחון פנים.

צבי הנדל: היום לא הייתי מחליף את המשרד, אני פוחד מהרגע שיהיה שר אחר.

חמד עמאר: בדיוק.

טלב אלסאנע: מאוד משמעותי מיהו השר.

חמד עמאר: בגדול זה עניין של המדיניות, של התפיסה הכוללת.

טלב אלסאנע: הבעיה שלנו שהתקציב הפך להיות פונקציה של שיקול פוליטי.

טלב אלסאנע: התקציב צריך להיות פונקציה של צרכים של הקהילה, איפה שיש צורך צריך להקצות ולא בגלל שהשר שותף בקואליציה נותנים, וכשהוא יוצא מהקואליציה לא נותנים, ומה אז?

טלב אלסאנע: הצרכים קיימים והבעיה נשארה.

צבי הנדל: אותנו שכנעת.

חמד עמאר: אני מאמין שהרשות צריכה להיות תחת משרד החינוך, אני חושב שבאיזה שלב יחשבו על כך ויעבירו אותה.

חמד עמאר: הרשות צריכה להיות מתוקף חוק ומתוקצבת באופן שוטף.

טלב אלסאנע: לעניין ה- matching בקשר להתמודדות עם סמים ואלכוהול, הגעתם למסקנה שיש צורך שיהיו עובדים במגזר הדרוזי ובמגזרים אחרים.

טלב אלסאנע: זאת מדיניות שמחייבת חקיקה?

יאיר גלר: לא מחייבת חקיקה.

צבי הנדל: רק שתדע שיש היום שלושים ושתיים רשויות בהמתנה שרוצות להשתתף ולשים כסף ולנו אין את החלק שלנו.

טלב אלסאנע: אנחנו צריכים להציב מטרה, שתוך שנתיים - - -

צבי הנדל: אתה מדבר על מי שלא יכול להשתתף, מי שיכול להשתתף הן שלושים ושתיים רשויות שהן בהמתנה.

צבי הנדל: אנחנו בצרה בעניין התקציבי.

יאיר גלר: כאן יש מועצות מהסוג של דרוזים וערביות.

חמד עמאר: לישובים שנכללים בתכנית "עיר ללא אלימות" התקציב עבור התכנית מגיע מהמשרד לביטחון פנים באופן שוטף?

יאיר גלר: גם וגם, גם שם זה matching.

יאיר גלר: למשל אתמול הייתה בכנסת ישיבה על קריית שמונה, זה היה 20% שהושט על הרשות.

טלב אלסאנע: כמה רשויות נכנסו לתכנית?

יאיר גלר: היום יש 76 רשויות מתוכננות, אתמול הגענו ל- 68 מתוך ה- 76.

יאיר גלר: התקציב של "עיר ללא אלימות" הוא למעלה מ- 70 מיליון שקל בשנה.

טלב אלסאנע: בפועל לכמה רשויות הפרויקט הזה נכנס?

יאיר גלר: 68.

יאיר גלר: בפועל.

טלב אלסאנע: בין היתר היא מתוקצבת מקרן ידידות.

יאיר גלר: 50 וכמה מיליון דרך המשרד הביטחון פנים, שני מיליון דולר של הקרן לידידות ו- 18 מיליון שקל של הרשויות.

יאיר גלר: 18 מיליון הרשויות פלוס 8 מיליון שקל מהקרן לידידות זה 26 מיליון והשאר כ- 50 מיליון שקל של המשרד לביטחון פנים.

טלב אלסאנע: כמה ישובי מיעוטים נכללים בתכנית?

יאיר גלר: אני לא יכול לתת מספר אבל אני יכול לבדוק את זה במהירות.

יאיר גלר: יש הרבה.

חמד עמאר: יש יותר מ- 20%.

יאיר גלר: אני לא בטוח אבל אני יכול לבדוק את זה.

צבי הנדל: זה לא התחום שלנו.

טלב אלסאנע: אני יודע שזה לא התחום שלכם.

טלב אלסאנע: זה ייתן לנו גם הפתרון לעניין התקציב של הרשות בנושא כוח האדם.

יאיר גלר: נושא ה- matching קיים.

יאיר גלר: בכל הרשויות גם כשנכנסה "עיר ללא אלימות" ה- matching ניתן על ידי הרשות.

יאיר גלר: אין רשות, לפחות לפי מיטב ידעתי שהממשלה מכסה את כל התקציב כולו.

חמד עמאר: אני אסיים את דבריי, אני באמת מברך על המפגש החשוב מאוד כאן, לשבת כאן ולשמוע.

חמד עמאר: אני מקווה שנראה את הרשות במסגרת חוק שעומדת בפני עצמה ויש לה תקציב שלה באופן ישיר ושהתכניות של הרשות תוכלנה לרוץ קדימה ונפתור את כל הבעיות.

חמד עמאר: להגיע ליעד של הורדת מספר משתמשי הסמים והאלכוהול, על האלכוהול צריך לשים את הדגש במיוחד בזמנים ובימים אלה כי זו תופעה שהולכת וגדלה וגיל הצריכה הולך ונעשה צעיר יותר.

חמד עמאר: בהצלחה.

אורי אסטליין: יש כאן מפה של המשרד לבטחון פנים, בנוגע לרשויות שנכנסו ל"עיר ללא אלימות".

אורי אסטליין: יש 55 רשויות שנכנסו.

יאיר גלר: 68 נכון לאתמול.

אורי אסטליין: בסדר, האחרים הם בפיילוט, כדי לא למנוע כניסתם של רשויות הוחלט לקיים פיילוט לאשכולות ונכללות כאן כמה ערים שהן בפיילוט.

אורי אסטליין: 55 רשויות והשאר בפיילוט, לפי מה שרשום כרגע המספר עומד על 66, לפחות מה שמעודכן באתר של המשרד לביטחון פנים.

יאיר גלר: טירת הכרמל היא ה- 67 ו- 68 מאתמול.

יאיר גלר: השר קיבל החלטה שהן תיכנסנה.

יאיר גלר: אני מעודכן.

יאיר גלר: כמה דברים, ראשית אנחנו מאוד שמחים לביקור הזה יושב ראש הוועדה חדש/ישן חבר הכנסת טלב אלסאנע שכבר בשלושה-ארבעה דיונים אחרונים בכנסת, מסייע לו כמובן חבר הכנסת חמד עמאר.

יאיר גלר: אני חושב שהבקיאות והמוטיבציה שלכם לקדם גם את הרשות בפרט וכמובן את כל המאבק בנגע הסמים והאלכוהול בכלל, אני חושבת שהיא ראויה מבחינתנו לכל שבח.

יאיר גלר: אנחנו גם מאוד מאוד מודים לכם על העשייה בהווה וכמובן אנחנו מאוד מאוד נשמח שאכן תובילו פעילויות ומאבקים מהסוג הזה גם בעתיד משום שהדברים האלה אינם מובנים מאליהם.

יאיר גלר: אני את הישיבה הזאת כמובן אקדיש לאו דווקא להכרת הרשות משום שאת זה יש בכתובים ואתם בהחלט מכירים אותנו, בוודאי היושב ראש שזוהי הקדנציה השנייה שלו.

יאיר גלר: דבר אחד לא השתנה והדבר הזה שאנחנו עוסקים במרכיב שהוא אולי ה-מרכזי ביותר בתרבות הפנאי של הצעירים במדינת ישראל.

יאיר גלר: זו לא כותרת שאין מאחוריה הרבה, זו כותרת שאומרת שזה הדבר המרכזי היום שצעירים, לצערי, משתמשים בו, אלכוהול קצת יותר מסמים ותכף ניכנס לנתונים.

יאיר גלר: את המרכיב הזה חייבים לשנות, את המרכיב הזה חייבים לשנות בהרבה מאוד ערוצי פעולה.

יאיר גלר: זה לא ישתנה רק דרך אכיפה או דרך טיפול או שיקום, אלא בראש ובראשונה, דיברו על זה כבר לפני, נושא של החינוך והחינוך למניעה הוא המרכיב המרכזי בכל הפעילות הזאת.

יאיר גלר: היום אנחנו ממוקדים בנושא הזה דרך הצעירים, אנחנו משתדלים להגיע לצעיר ולצעירה, אגב זה לא קשור למצב סוציו-אקונומי ולא קשור לדת ולא קשור למגזרים.

יאיר גלר: כולם, כולם, כולם, כל צעירי ישראל בעניין הזה, אולי האוכלוסייה שבנתונים רחוקה והיא בנות מוסלמיות צעירות, אלו אולי מטעמים שדווקא אתם יכולים להשכיל אותנו.

יאיר גלר: פרט לבנות המוסלמיות הצעירות ולמעשה כל צעירי וצעירות ישראל הפכו את זה לחלק מרכזי בהוויה התרבותית שלהם והם צורכים סמים ואלכוהול.

צבי הנדל: גם מהמגזר של העשירים.

יאיר גלר: כולם.

יאיר גלר: בשנים האחרונות אנחנו כמובן פועלים, זו גם התוויה לעתיד, בשינוי של אותה אווירה, לשינוי המודעות, שינוי ההכרה גם של הצעיר וגם דרך המעגלים של ההורים.

יאיר גלר: מיד נתייחס להורים ולסגלים המקצועיים שמקיפים את הצעירים, אנחנו משתדלים להגיע בכל דרך לצעיר ולצעירה מהרגע הראשון, אומרים "ידידתי וידידי הצעירים, אתם עושים דבר שגורם לכם נזק משמעותי וככל שתיטיבו להפסיק עם זה ולפחות לצורך פחות" אם באלכוהול שכבר דובר על כך שהוא נגיש, חוקי וזמין אנחנו אומרים "אתם תיטיבו עם עצמכם".

יאיר גלר: בוודאי שכאנחנו מדברים בהיבט הכללי של מדינת ישראל, אתם אמונים על זה, אנחנו מדברים כאן על משהו שהוא גורם נזק אמיתי הן ברמה החברתית ובוודאי ברמה החינוכית, הן במעגלי התעסוקה, הן ברמה ביטחונית, ברמה כלכלית דרך הלבנות הון או דרך צרות אחרות ודרך חילוטים שנחשפנו אליהם בשבוע שעבר, חילוט רכוש של אותם אלה שעוסקים בזה.

יאיר גלר: אין ספק שאנחנו עוסקים כאן באחת מהסוגיות המרכזיות בחברה הישראלית.

יאיר גלר: מי שסבור שאפשר להזיז את זה קצת הצידה או לא לקדם את ההשפעה על כלל האוכלוסייה במדינת ישראל, אתם כבר נכנסתם למספרים, טועה טעות חמורה, משום שזה לא דבר שאנחנו נרגיש אותו בעוד יומיים, בעוד שבועיים או בעוד חודש.

יאיר גלר: כל שקל שייחסך היום מהמאבק הזה ייתן את אותותיו לרעה תוך שנתיים-שלוש.

יאיר גלר: אין ויכוח על העניין הזה.

יאיר גלר: היו מדינות שניסו מעט לשנות את התקציבים, לשמחתנו מדינת ישראל השכילה בהרבה מאוד מהלכים ולאורך הרבה מאוד שנים לפעול כך שהמשרדים ימשיכו בפעילות שלהם ושנושא התקציב לא ייגרע.

יאיר גלר: אבל, וציין כאן יושב ראש הוועדה, היעד המרכזי שלנו, הפנטזיה שלי, אותו מגדל אוויר שאני רוצה לבסס עליו את העוגן ואת הרגליים זה להגיע לכל מדינת ישראל.

יאיר גלר: אם היום אני פועל ב- 66 רשויות אין לי ספק שאני חייב להגיע ל- 252 רשויות שקיימות היום.

יאיר גלר: אני משפיע על 50% או 60%, המספרים כמובן יכולים להשתנות על פי המחקרים, היעד המרכזי שלי להגיע עם אותן תפיסות, עם אותה מדיניות לכל אחד במדינת ישראל ולהסביר לו בכל הדרכים הניתנות, ואנחנו יודעים את הדרכים, 'ידידי היקר או שאתה מפסיק את הצריכה כי זה יעשה לך אחת, שתיים שלוש, או שאתה ממעיט את הצריכה כאשר מדובר בחומרים חוקיים'.

יאיר גלר: מאחר ואנחנו כאמור עוסקים בגוף שאתם מכירים אותו ואת הפעילות שלו, אני ברשות

יאיר גלר: כם אבקש להתרכז בכמה סוגיות מרכזיות שהיום הרשות שמה לעצמה כיעד ורת אותם הדגלים אותם אנחנו מניפים בשנים 2011-2012, לשם אנחנו רוצים להגיע ולשם אנחנו מכוונים את מעט המשאבים.

יאיר גלר: אנחנו כמובן פועלים בשיתוף פעולה, הרשות איננה פועלת בחלל ריק, אנחנו פועלים עם אותם משרדים בראש ובראשונה המשרדים שצוינו כאן:

יאיר גלר: משרד החינוך בראש ובראשונה כי הם השותפים האסטרטגיים הכי מרכזים שלנו, גם עם משרד הבריאות, משרד הרווחה והשירותים החברתיים, המשרד לביטחון הפנים, המשרד לקליטת עלייה, משרד המשפטים ומשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה ולמעשה אין משרד ממשלתי שאינו בה איתנו במגע.

יאיר גלר: יש כאלה שיותר וכאלה שפחות אבל בסך הכלל התכלול כאן הוא תכלול מאוד משמעותי.

יאיר גלר: כאשר אחד המרכיבים שציינתי איננו פועל כפי שאנחנו מצפים ממנו לפעול אנחנו מיד רואים את הנזק, והנזק הזה כאמור מצטבר.

יאיר גלר: אני אומר שברמת המודעות אנחנו חייבים להמשיך ולפעול ולהפעיל את כל הכוחות ואת כל המנופים שיש בידנו כדי להגיע לשם.

יאיר גלר: אני רוצה לומר מספר מילים על אלכוהול.

יאיר גלר: אלכוהול הוא אולי הסיפור הכבד ביותר היום בתרבות הפנאי של הצעירים.

יאיר גלר: דובר כאן על נתון אחד של גילאי עשר-אחת עשרה שכבר 20% מבני הנוער שותים.

יאיר גלר: מי שאחראי על המחקר ודיברת כאן בהרחבה, יושב כאן לשמאלך המדען הראשי דוקטור יוסי הראל פיש, לקחנו את המחקר שלו וראש הממשלה והממשלה השתמשו במחקר הזה לצורך הנפת דגל, לדעתי נעשה כאן מהלך יוצא מהכלל.

יאיר גלר: מבחינתנו זו הייתה הזדמנות פנטסטית בלתי חוזרת, נלוו לזה גם כמה אירועים טרגיים כמו הרצח אריק קרפ בטיילת בתל אביב.

יאיר גלר: תוסיפו לזה עוד נושא אלימות שעלה ופרח, אנחנו יודעים שאלכוהול הוא מחולל אלימות מספר אחת בעולם המערבי.

יאיר גלר: חיברנו את כל העניין הזה ויצאה לדרך תכנית שפועלת היום במקביל ובמשולב עם כל נושא הסמים על פי, אומנם בינתיים החלטת ממשלה של אריק שרון שישב בראש הממשלה, היום זה אמור להתמסד בחוק.

יאיר גלר: אבל אין ספק שלנושא אלכוהול יש לו היום מרכיב מאוד מרכזי משום שאם ניקח את הסמים כמהלך שהוא חסום למעשה ברמת החקיקה מכל הכיוונים האפשריים, התפיסה והמודעות, הרי באלכוהול יש עדיין הרבה פרצות והפרצות האלה לשמחתנו הולכות ונסגרות אבל אין ספק שהן תשפענה.

יאיר גלר: בשנת 2010 בהמשך לתכנית הלאומית, כאן אנחנו נכנסים לפרקטיקה, נעשה מהלך חקיקתי מאוד מאוד משמעותי של אי מכירה אחרי השעה 11 בלילה ומתן סמכויות לשוטר, ענישה של המעאכרים, ענישה של בעלי פיצוציות וכל אותם דברים.

יאיר גלר: אנחנו ממשיכים כמובן יחד עם הפרסום, יחד עם ההסברה שזה אמור להמשיך ולקבל את הדגש המרכזי שלו משום שאלכוהול בהיותו זמין ונגיש מהווה עדיין צרה צוררה.

יאיר גלר: אנחנו נכנסים כעת לשלב ב' של חיבור למועצות העיתונות שכבר היינו שם יחד מועצת הרשות השנייה ויחד עם מועצת הכבלים והלווין, אנחנו מנסים ליצור היום סוג של תקנון, נהלים אתיים על מנת לשים סוג של רגולציה עצמית כדי לנסות למזער את הנזק בעניין זה.

יאיר גלר: כולנו ערים גם לפרסום וגם לתכניות המקור האלה בטלוויזיה המראות איך מפיקים סמים, איך מייצרים סמים או איך עושים סמים בלשוננו, וכל העניין של שתיית אלכוהול המופרזת לחלוטין, כל אותם דברים שמשפיעים על בני הנוער, אנחנו מכירים את זה ואנחנו פועלים בציר.

יאיר גלר: הציר השני הוא החקיקתי, אנחנו ממשיכים בציר החקיקתי ובעניין הזה הכנסת עזרה לנו בצורה בלתי רגילה בשנת 2010, וועדת הפנים ואיכות הסביבה, וועדת חוק ומשפט וכמובן הוועדה למלחמה בנגע הסמים.

יאיר גלר: כולנו יחד יצרנו מערכת שמיהרה וחוקקה את אותם חוקים, לקחנו הרבה מאוד חוקים מהעולם ועשינו את האדפטציה, עשינו את ההתאמה למדינת ישראל, אנחנו נמשיך לעסוק בחקיקה משום שזה מרכיב מרכזי.

יאיר גלר: המרכיב השני שהיה כאן והוא כאמור ההסברה, אותם עלינו עם קמפיינים שוהלו גם ברמה הלאומית וגם ברמה רשותית.

יאיר גלר: כאן אני מחזק את העניין של הפעילות של הרשות.

יאיר גלר: הרשויות המקומיות לא חיכו למדינת ישראל כאשר הן פעלו נגד האלכוהול.

יאיר גלר: הרבה מאוד רשויות הבינו את הנזק, הבינו את הצרה וכבר נכנסו לעניין הזה ועשו הרבה מאוד עשייה.

יאיר גלר: עכשיו אתם צודקים כי יש הרבה מאוד רשויות שלא נכנסו לעניין אם מטעמי חוסר מתאם ואם מטעמי חוסר כסף ואם מטעמים אחרים.

יאיר גלר: אנחנו צריכים כרשות לאומית לקחת על עצמנו את ההובלה יחד עם משרד האוצר והמשרד לביטחון פנים לכסות את כלל מדינת ישראל בעניין הזה משום שהנזק באותה רשות ששם לא פועל המתאם או ששם אין את הכסף לאותו קמפיין, כמובן הוא נזק זהה לחלוטין כפי שהוא קורה באותו מקום שיש מתאם ויש בו פעילות.

יאיר גלר: אנחנו מחויבים לעניין הזה כי כאן אין יכולת לעשות אי שוויון או הפליה.

יאיר גלר: הדבר השלישי שחשוב להקדיש גם לו בנושא של אלכוהול הוא נושא הכשרות סגלי מקצוע.

יאיר גלר: כשאנחנו מדברים על סגלים מקצועיים אנחנו מתכוונים למורים, עובדים סוציאליים, מדריכים בחינוך הלא פורמאלי, רופאים, בכל אותם אלה מושקע היום מאמץ רב מאוד על ידי הרשות.

יאיר גלר: יש כאן מספר אנשים מצוינים שצבי הנדל כבר הזכיר אותם שעוסקים בעניין הזה ואנחנו רוצים ביעדים שלנו תוך שנתיים-שלוש-ארבע שנים להגיע לכך שכל אדם שבא במגע עם הצעיר יקבל הכשררה, זה יעד מאוד מובהק שלנו, שיהיה לו גם את הידע וגם את המוטיבציה משום שהיום סגלי החינוך או המורים, המפקחים המקצועיים והמב"רים וכל אותם מדריכים מרכזים בבתי הספר יש להם לקונה מאוד בעייתית בנושא הידע איך להילחם.

טלב אלסאנע: מה אתם עושים בעניין הזה?

טלב אלסאנע: אתם מעבירים אותו הכשרה?

טלב אלסאנע: אתם מכשירים את המורים בכל בית ספר להתמודדות עם התופעה, נותנים לו כלים לאתר תלמידים משתמשי סמים?

צבי הנדל: גם בהשתלמות וגם בכל התחומים, יש רופאים שאין להם מושג בסוגיה הזאת.

טלב אלסאנע: אתם קשורים למערכות?

צבי הנדל: יש מרכז הדרכה.

טלב אלסאנע: יש השתלמויות חובה?

טלב אלסאנע: בכל בית ספר עוברים השתלמות?

ריקי צימר: נעשית הפרדה בין המדריכים של שפ"י, אלה שעוברים את ההשתלמויות של השירות הפסיכולוגי ייעוצי שהם במסגרת חובה עוברים את הנושא הזה, יש להם מחלקה ספציפית לשימוש בחומרים פסיכואקטיביים.

ריקי צימר: יש את המב"סים - האחראים הבית ספריים במסגרת ההשתלמויות.

טלב אלסאנע: היה לנו דיון בכנסת ושמענו כמה תלמידים שאמרו שבכלל לא שמעו, לא התייחסו לא הגיעו אליהם.

ריקי צימר: תמיד זה כך, ותמיד יהיה חלק ששמע וחלק שלא.

חמד עמאר: מי מפקח על הנושא הזה?

יאיר גלר: ביחד איתנו.

חמד עמאר: הרי בכל בית ספר המורים עוברים השתלמויות, באחת השתלמויות אפשר להעביר שעה למורים במסגרות ההשתלמויות בנושא ההתמודדות עם סמים, אין להם מושג בעניין הזה.

יאיר גלר: היעד שלנו הוא להגיע לכלל בתי הספר יחד עם משרד החינוך, גם אם יבוא משרד החינוך שאין לו מספיק שעות.

חמד עמאר: הם עוברים השתלמויות, השאלה מה הם התכנים.

יאיר גלר: בוודאי, הם גם מבצעים, חייבים לומר כאן גם שמשרד החינוך וגם השר וכמובן קודמיו ראו את כל נושא ההשתלמויות של סמים ואלכוהול בעדיפות גבוהה, יחד עם זאת שמעת את התלמידים שאומרים שלא מגיעים עדיין לכל בתי הספר, ולא מצליחים להגיע לכל מורה.

יאיר גלר: כיעד אנחנו הולכים דרך המכללות.

צבי הנדל: את השיטה אני מבין שאנחנו מדריכים את המרצים בהשתלמויות, לא את המורים עצמם.

ריקי צימר: את המורים וגם את המדריכים.

ריקי צימר: יש לנו את האסטרטגיה שאתם מכירים שמיועדת לתלמידי כיתה ט' עד יב' שזה חובה במסגרת תכנית הלימודים.

ריקי צימר: כל שנה יש את יחידת הלימוד בנושא גם של סמים ואלכוהול כחלק מתכנית מערכתית לרווחת הנוער.

יאיר גלר: לא מגיעים עדיין לכולם.

ריקי צימר: אבל הפיקוח של משרד החינוך.

שמאי גילן: אל תתבלבלו בבית הספר יש מדריכת שפ"י או מב"ס, לכל שאר סגל המורים אין להם מושג בסמים ואלכוהול, נקודה.

חמד עמאר: את הנקודה הזאת העליתי גם בוועדה הקודמת.

חמד עמאר: יש שעת מחנך, יש מורים, מה הקושי?

חמד עמאר: הרי הכי קל להגיע לילדים האלה בבית הספר, שבשעת מחנך אחת לרבעון תוקדש נושא סמים ואלכוהול.

ריקי צימר: אולי זה צריך להיות במסגרת חוזר מנכ"ל, ובמסגרת תכנית 'כישורי חיים' שהיא מתחילה להיטמע בשנים האחרונות, במסגרות אלו בנוסף לשיעור חינוך יש במסגרת התכנית 'כישורי חיים' יש יחידה בנושא של סמים ואלכוהול.

צבי הנדל: אבל לכאן לא מגיעים.

ריקי צימר: לפי המספרים הם מגיעים לכ- 80% מהתלמידים.

חמד עמאר: זה השערה לא מבוססת.

יאיר גלר: ההערכה של משרד החינוך היא שהוא מגיע לכ 70% עד 80% מהתלמידים, הם לא מצליחים לפחות למיטב ידיעתנו.

חמד עמאר: לדעתי משרד החינוך לא עשה שום בדיקה לגבי הנתון הזה, לפי התלמידים שהיו אצלנו זה לא כך.

חמד עמאר: אדוני היושב אני חושב שבנושא הזה אנחנו צריכים לקיים דיון אצלנו.

יוסי הראל פיש: אנחנו נמצאים כרגע בשדה עם הסקר הארצי הגדול של ארגון הבריאות הלאומי, מדגם מייצג ארצי של כ- 17,000 תלמידים מכיתות ו' עד יב'.

יוסי הראל פיש: כאשר בפעם הראשונה בהיסטוריה הכנסנו גם שאלון למנהלי כל בתי הספר שנדגמו.

יוסי הראל פיש: תוך שלושה חודשים יהיו לנו הממצאים של 2011, שאלנו שם שאלות לגבי החשיפה של כל תכניות ההתערבות בנושא של סמים ואלכוהול כולל נושא האלימות.

יוסי הראל פיש: אנחנו נדע גם מפי הילדים וגם מפי המנהלים את תמונת המצב של אחוזי החשיפה.

טלב אלסאנע: מתי אתם מתכננים לפרסם את הממצאים?

יוסי הראל: אנחנו כרגע בשדה ואני מניח שאחרי פסח.

טלב אלסאנע: ברגע שאתם תקבלו את התוצאות אנחנו נקיים דיון משותף עם משרד החינוך, נקיים דיון על התוצאות ונשמע את תשובתו של משרד החינוך בעניין.

נטע שנידלדר: יש לנו עוד תכנית שאנחנו חושבים שתסייע בהעברת הנושא בצורה שיטתית בכל בתי הספר, זה באופן שאנחנו נכנסים למכללות בפריסה הארצית במגזרים השונים, - - -

יאיר גלר: מכללות להכשרת מורים.

נטע שנידלדר: בהן אנחנו מכשירים מרצים שיעבירו את הנושא באופן שיטתי לכל הסטודנטים להוראה במכללות לקראת צאתם להיות מורים בבתי הספר השונים במדינת ישראל.

נטע שנידלדר: כשהם יקבלו את הנושא הזה אנחנו מקווים שאז יהיה מענה שכל מורה בישראל לפחות מקבל X שעות בנושא.

חמד עמאר: היום התכנית כבר עובדת?

נטע שנידלר: שני מחזורים עשינו בכל המכללות, אנחנו פותחים את התכנית בפני כל המכללות.

חמד עמאר: איך זה מתבצע בפועל?

חמד עמאר: אתם שולחים נציגים שלכם למכללה, איך אתם עושים את זה?

נטע שנידלדר: אנחנו פתחנו תכנית שרצה ב'מכון מופת' שהיא אכסניה לכל המורים במדינת ישראל באים מרצים מכל המכללות השונות, כל מכללה שולחת כשני מרצים מטעמה שהם מופקדים על נושא הכשרתם של הסטודנטים להוראה כחלק מתכנית לימודים מחייבת במסגרת הכשרתם להיות מורים במדינת ישראל.

נטע שנידלדר: זה התהליך, זאת הכוונה שלנו.

נטע שנידלדר: כרגע ערכנו במסגרת שני מחזרים ,

נטע שנידלדר: במהלך שנתיים את התכנית כפיילוט, זו השנה השלישית שאנחנו רוצים לעשות בה שינויים.

נטע שנידלדר: אנחנו כל הזמן בקשר עם משרד החינוך בנושא כדי שזה יהיה שיטתי וכדי באמת לכסות את כל המורים שנכנסים להוראה בבתי הספר השונים.

טלב אלסאנע: זה רעיון טוב להגיע למורים העתידיים כשהם עוד במכללה.

יאיר גלר: זה הרעיון וזה הכיוון, התחלנו כפי שנטע אמרה לפני שנתיים - זו מהפכה.

יאיר גלר: אני אומר שהתהליך חינוכי ייקח את שלוש-ארבע שנים ואז זה יכסה את כולם.

ריקי צימר: אבל אני עדיין חושבת שבאמת אם זה ייקלט בתוך מסגרת משרד החינוך כחובה, ולא שאנחנו כל הזמן נצטרך לרוץ זאת צריכה זה צריך להיות החלטת שר.

ריקי צימר: אם השר ייתן הוראה וזה ייכנס למועצה להשכלה גבוהה בתכנית לימודים זה יהיה אחרת.

ריקי צימר: אנחנו כל הזמן רצות אחרי הזנב.

טלב אלסאנע: הוא יגיד לך עוד שעה כאן ועוד שעה שם.

נטע שנידלר: אם זה יוכר כחלק מלימודי חובה אנחנו נצליח בנושא.

נטע שנידלר: זה צריך להיות מוכר על ידי השר כחלק מלימודי החובה במדינת ישראל במערכות החינוך.

טלב אלסאנע: לדעתי פעם העלינו את זה ומשרד החינוך קצת התנגד.

חמד עמאר: הם אומרים שיש הרבה נושאים וגם משרד התחבורה רוצה שעת חובה בנוגע לבטיחות בדרכים, רוצים גם להעביר שיעורים בנושא אלימות נגד נשים, סמים והם אומרים שלא יישארו להם שעות ללימודים.

צבי הנדל: אגב, אנחנו לא חייבים לדרוש שעה שבועית קבועה, אנחנו כן חייבים שבתוך 'כישורי חיים' או בתכנית אחרת שאחת לחודש יוקדש שיעור לנושא הזה.

ריקי צימר: זה ישנו כיחידה בתכנית 'כישורי חיים'.

ריקי צימר: הבעיה היא הפיקוח ושזה יתבצע, תמיד יש כאלה שלא מקבלים.

יאיר גלר: הנושא הוא מאוד מרכזי, החלק השני של החינוך, הרי החינוך לא מסתיים בבית הספר, הוא לא מסתיים בחינוך הפורמאלי.

יאיר גלר: למדנו, וגם לזה נכנסנו בצורה מאוד מאוד משמעותית בשנה האחרונה שבכל הנושא של האוניברסיטאות ששם כמעט לא פעלנו למרות שאוכלוסיית הסטודנטים היא האוכלוסייה שצורכת הכי הרבה סמים במדינת ישראל.

יאיר גלר: אנחנו יודעים את זה.

יאיר גלר: בשנה האחרונה נכנסנו לחמש מכללות ואוניברסיטאות והשנה אנחנו כבר עולים לעשר.

יאיר גלר: היעד המרכזי שלנו שבכל אוניברסיטה או בכל גוף אקדמי יהיה אדם מטענו, שוב ברמה של matching אנחנו נותנים לו גם את הידע וגם את החומרים.

יאיר גלר: היום אנחנו פועלים כבר בשמונה אוניברסיטאות וכאמור נמשיך ונגדל בעניין הזה.

יאיר גלר: החינוך הבלתי פורמאלי כולל הפנימיות ומוסדות חסות הנוער, מתנ"סים דרך תכניות ספורט, קידום נוער, כל הנושא הזה קיבל תעדוף מאוד מאוד משמעותי לשנים 2011-2012.

יאיר גלר: הכוונה שלנו שלא יהיה מוסד חינוכי במדינת ישראל שלא נגיע אליו.

יאיר גלר: כלומר איפה שיש אדם צעיר ובמיוחד באוכלוסיות בסיכון אנחנו נהייה שם.

יאיר גלר: כשאני אומר "אנחנו נהייה שם", דיברתי על השותפות, זו לא הרשות אלא יחד עם משרד החינוך שלשמחתי כן מגלה כאן פתיחות ורצון לכסות את הכל.

יאיר גלר: זה תהליך חינוכי ותוך מספר שנים נבצע את הנושא הזה.

יאיר גלר: הקהילה שאורנה אחראית עליה, כאמור יש לנו היום נציגים ב- 66 רשויות.

יאיר גלר: בנוסף יש לנו עוד 23 רכזים שהם במגזר של חבר העמים.

יאיר גלר: מתוך המתאמים יש לנו 9 אנשים שהם במגזרי המיעוטים, כלומר מוסלמים ודרוזים ויש לנו עוד 9 רכזים אתיופים.

יאיר גלר: העניין הזה התחיל ככספים קואליציוניים שמפלגת 'ישראל ביתנו' שראתה את כל הנושא של העולים כנושא מאוד מאוד מרכזי וחשוב.

יאיר גלר: אנחנו ביעד שלנו, מאחר וכבר דיברנו, הרצון שלנו זה כמו שאנחנו יודעים לעשות את הקמפיין הייחודי לעולים חדשים ובערבית, וחבר הכנסת חמד עמאר היה אחד מהאנשים שדיברנו איתם על הנושא הזה, אנחנו כמובן פועלים לפי מגוון התרבויות.

יאיר גלר: זאת אומרת, שאני יודע שהדרך שבה אני מגיע לבן העדה האתיופית שונה לחלוטין מאשר לאדם צעיר מאום אל פאחם ובוודאי מאותו עולה חדש שיושב בכרמיאל.

יאיר גלר: לכל אחד אני מנסה לבנות את החליפה שלו כאשר אנחנו מדברים על כל נושא ההסברה וכניסה למודעות.

יאיר גלר: הנושא הזה הוא קריטי.

יאיר גלר: אנחנו פועלים בשפות רבות ויש לנו היום אתר אינטרנט שכבר פועל היום בארבע שפות, יש לנו כמובן את העברית, אנגלית, רוסית ואת הערבית.

יאיר גלר: לפני כשבועיים עלה האתר לאוויר.

יאיר גלר: אנחנו למדנו שמחסום השפה ותרבות הוא מחסום שאנחנו חייבים לפרוץ אותו.

יאיר גלר: גם בעניין הזה הושקע מאמץ גדול בשנת 2010 להיכנס לכל מגוון התרבויות, שוב, זה ימשיך לוות אותנו גם בהמשך.

טלב אלסאנע: לגבי הפעילות, אני רואה שאין התייחסות למגזר הבדואי בנגב.

יאיר גלר: נכון.

יאיר גלר: המגזר הבדואי בנגב סומן דרך התכנית החדשה שהוגשה למשרד ראש הממשלה והיא ממש יושבת מולי.

יאיר גלר: הכוונה להיכנס לשישה ישובים: חורה, תל שבע, אבו בסמה, לקיה, כספייא ורהט העיר הגדולה.

טלב אלסאנע: היה לנו אירוע מאוד קשה לפני כמה ימים, מתאם ברהט שאשתו נהרגה.

טלב אלסאנע: יש עוד תושבים ברהט חוץ ממנו?

אורנה שביט: היה לנו ניסיון בלקיה לפני שלוש-ארבע שנים, ניסיון קצר שדווקא משם למדנו שאנחנו חייבים אנשים מהמגזר, היה לנו מישהו שהוא לא מהמגזר שעזב, והרשות בלקיה לא המשיכו לתת, תחילה הם נתנו את התקציב.

טלב אלסאנע: הוועדה מתכוונת לקיים סיור בנגב וגם במגזר הבדואי.

טלב אלסאנע: היינו מבקשים שעד אז לקבל את המדיניות שלכם לגבי המגזר הבדואי בנגב.

טלב אלסאנע: יש שם בעיה קשה מאוד של סמים, גם של סחר וגם של שימוש.

אורנה שביט: אין לי ספק שצריכים שם עבודה מאוד רצינית.

יאיר גלר: למעשה הנושא הזה כבר קיים במשרד ראש הממשלה.

יאיר גלר: הצעת התקציב הוכנה כמובן על ידנו במסגרת עוד גופים במשרד לביטחון פנים, היא מונחת כעת במשרד ראש הממשלה.

יאיר גלר: ציינתי כאן את שמות הישובים וזה יהיה גם בשגב שלום ובערערה.

יאיר גלר: הרצון והכוונה שלנו להגיע לאותם שבע-שמונה ישובים, לבצע פעילות עם אנשים, כל התכנית מוכנה והוגשה - - -

טלב אלסאנע: באף ישוב בודאי אין היום מתאמי סמים?

יאיר גלר: זאת התכנית.

אורנה שביט: כראש תחום קהילה אני רוצה להתייחס בנושא של המתאמים בכלל ושל המגזר המיעוטים בפרט.

צבי הנדל: יש התרשמות שהבדואים בנגב הם רק המבריחים.

טלב אלסאנע: בין היתר, הם עשו הסבה מקצועית הם גם בזה, אבל יש כאלה שבדרך התחילו להשתמש.

איתן גורני: בואו לא נכה את עצמנו בחינם, אנחנו ניסנו כמה פעמים לפעול ולא כל כך הצלחנו בין היתר במידה לא מועטה גם בגלל חוסר ונכונות של ראשי הרשויות.

טלב אלסאנע: אני תמיד מוכן לקבל הכל חוץ מהמשפט האחרון.

טלב אלסאנע: לא מקבל שתמיד יש מי שמגלגל את האחריות, גם אם ראשי הרשויות יגלגלו את האחריות על הרשות גם את זה אני לא מוכן לקבל.

טלב אלסאנע: המטרה היא לעשות ולא למצוא תירוצים שאותם אפשר למצוא מכאן עד להודעה חדשה, אני יכול להציג דף מלא תירוצים, צריך לעשות.

אורנה שביט: אני רוצה להגיד לך שהנושא של המגזר הוא יקר לנו וחשוב לנו.

אורנה שביט: הדבר היחיד מבחינתי, אני אומרת בשיא הכנות שמבחינתי שמה שעומד בין מה שקורה היום במגזר ואיפה שאנחנו נמצאים היום לבין מה שאנחנו רוצים להיות זה הכסף.

אורנה שביט: יש לנו בתוך הרשימה של השלושים וכמה ישובים גם ישובים מהמגזר גם מהדרום שמעוניינים ומוכנים לתת.

חמד עמאר: ראיתי הרבה פעילות בתוך ישובים רבים נוספים.

חמד עמאר: זה שאין כמעט אף ישוב בדואי אחד זה לא עניין של כסף אלא עניין של סדר עדיפויות, לדעתי זה דבר לא סביר.

חמד עמאר: אפשר להגיד שאין תקציב אבל רואים שהפעילות לא מאוזנת.

איתן גורני: לא רק עניין של תקציב אלא היכולת לממש.

יאיר גלר: הכוונה שלנו היא להיכנס לאותם שמונה ישובים.

יאיר גלר: התכנית מוכנה והנושא הזה הושם, ברגע שימומש נושא התקציב אתה תראה שבבת אחת זה מקבל תעדוף מאוד מאוד גובה.

יאיר גלר: מבחינתנו אנחנו מוכנים מחר בבוקר, לא מחר בבוקר אלא אתמול בבוקר להיכנס.

יאיר גלר: למעשה היום בשנת 2011 אנחנו כמעט ולא יכולים להיכנס לשום רשות חדשה ושוב מתוך מגבלות כסף.

יאיר גלר: ברגע שיש אנחנו נכנסים ולא מחכים לדברים האלה, יש לנו את המערך.

יאיר גלר: הוזכר כאן וואליד חדד שמנהל את המגזר - -

צבי הנדל: אני מציע, ואני מדבר על הבדואים בנגב, שבתחילת הדרך תבחר את הישוב הראשון השני שאיתם אתה מתחיל שיהיו כאלה שהוא יגיד לך שיש לו השפעה עליהם.

צבי הנדל: כי ככל שנוכל שנצליח עם הראשון והשני השאר כבר יבואו מעצמם.

צבי הנדל: אסור לנו להיכשל כי קל מאוד שראש רשות לא ייקח את הנושא ברצינות.

צבי הנדל: חשוב שזו תהייה רשות שתהיו לו השפעה ומלה.

יאיר גלר: איפה למעשה יש לנו בעיה של נכונות?

יאיר גלר: וכאן אני כן אבקש את הסיוע שלך.

יאיר גלר: בשנה שעברה נכנסו עשרים ושלושה אנשים מטעם השירות הלאומי למועצה אזורית בוסתן אל מרג' ולעכו.

יאיר גלר: אנחנו מאוד רוצים להרחיב את העניין הזה, יש לנו קושי אמיתי עם ראשי רשויות כמו בשפרעם, נצרת וכמו בטירה ועוד בכמה מקומות, הנושא הזה עלה גם אצל השר לפני מספר ימים.

יאיר גלר: ראשי הרשויות כאשר אנחנו באים אליהם הם אומרים כן ואחרי זה דרך וועדת המעקב הם אומרים בעצם את הלא.

יאיר גלר: אנחנו רוצים לפרוץ את המחסום הזה משום שאנחנו מאמינים שאותם אנשים - - -

טלב אלסאנע: בעניין הזה אני מסכים איתך, יש כאן שיקול שהוא יותר פוליטי משיקול ענייני מקצועי.

חמד עמאר: לא הבנתי.

טלב אלסאנע: עניין השירות הלאומי.

טלב אלסאנע: לכן אני בא בהצעה לוועדת המעקב בצורה הברורה, אסור לנו לקפח את השירות בקהילה הזאת, כלומר בעזרה וסיוע לנזקקים, נתינה למוסדות עם כל הערכים של הנתינה והזדהות עם הקהילה.

טלב אלסאנע: המטרה היא לנסות להגיע להסכמה שהשירות יינתן דרך הרשות המקומית.

טלב אלסאנע: למה זה נתקל בהתנגדות מקרב הקהילה?

טלב אלסאנע: – השירות הלאומי נתפס כאילו זה אלטרנטיבה לשירות הצבאי, אולי גם בגלל שהמשרד האחראי על השירות הלאומי הוא משרד הביטחון.

טלב אלסאנע: כאשר לוקחים פרויקטים חברתיים או חינוכיים למשל כמו פר"ח כולם רוצים, גם אני השתתפתי בפרויקט פר"ח.

טלב אלסאנע: צריך להעביר את הפרויקט הזה או למשרד החינוך או למשרד הרווחה ולנתק את הזיקה הביטחונית, להעביר למקום יותר חברתי.

טלב אלסאנע: המשמעות שהשירות ניתן לקהילה לחברה ולכן צריך לנתק אותו מהממד הפוליטי כדי להחליש את ההתנגדות.

טלב אלסאנע: צבי הנדל הנושא הזה הוא רעיון טוב.

אורנה שביט: אפילו לשנות את השם לשירות קהילתי ולא לשירות לאומי.

טלב אלסאנע: באחריות משרד הרווחה או משרד החינוך.

חמד עמאר: לפני כשבועיים נפגשתי עם בנות דרוזיות, גם אצלנו במגזר הדרוזי יש התנגדות אדירה לשירות הלאומי של הבנות.

חמד עמאר: שהגברים יעשו צבא ואת מה שצריך, אבל עם הבנות צריך להיזהר.

חמד עמאר: היום מצאו שם חדש 'שירות למען הקהילה הדרוזית' שם זה נתנו לשירות.

חמד עמאר: נמצאות היום למעלה מעשרים בנות שמשרתות בשירות והן במקבלות את אותן זכויות של בנות השירות הלאומי.

חמד עמאר: גם אנחנו כתנועת הנוער אימצנו והכנסנו לתוך התנועה קרוב לשלושים ושש בנות שתעשינה את השירות אצלנו בתנועה.

חמד עמאר: המועצות המקומיות נעזרות בעניין.

חמד עמאר: שינוי השם ואם ידעו לנווט את הנושא האנשים יבינו שזה נושא חשוב ומדובר באנשים שבאים לתרום לקהילה ומדובר בכוח אדם שעלותו יחסית נמוכה.

צבי הנדל: נעשה סיכום ביניים, זה לא תחת אחריותו של משרד הביטחון?

טלב אלסאנע: אני חושב שכן.

טלב אלסאנע: פרויקט שירות לאומי בכלל הוא תחת אחריות משרד הביטחון.

יאיר גלר: לא.

יאיר גלר: ביטחון פנים ומשרד המדע.

חמד עמאר: הנושא שונה, היום הוא לא תחת משרד הביטחון, היום יש בנות שנמצאות במשרד החינוך ודרך משרד החינוך אתה יכול.

אורנה שביט: משרד האוצר מתקצב תקנים למשרד הביטחון בנושא של השירות הלאומי והשירות האזרחי, האזרחי זה לחרדים.

אורנה שביט: אני אומרת, והיו לי כמה פגישות עם ראשי ערים במגזר בנושא הזה כי השירות הלאומי הוא בעצם שירות למען הקהילה ולכן זה לאו דווקא קשור למשרד הביטחון או למשרד לביטחון פנים, לא משנה מאיפה הכסף בא - - -

צבי הנדל: לפי מיטב ידיעתי השר האחראי הוא השר דניאל הרשקוביץ שר המדע.

אורנה שביט: אתה צודק, המנהלת נמצאת אצל השר דניאל הרשקוביץ ומשם מועברים או למשרד לביטחון פנים או למשרדים אחרים.

אורנה שביט: בשטח זה לא משנה להם אבל השם הוא מאוד משמעותי.

יאיר גלר: המספרים - מתוך 700 תקנים הצליחו עד עכשיו לממש 100 איש בלבד.

יאיר גלר: אנחנו חושבים שזה אחד המרכיבים הכי מרכזיים כי כשכוח אדם מתחיל להימצא במקום זה מנוף, אתה נכנס דרך האיש ואתה מתחיל לבצע פעילות.

צבי הנדל: יש תקנים שלא מנוצלים, זה הרבה כסף, אנחנו מקבלים את זה כהתנדבות אבל הם ממנים אותה, חבל.

צבי הנדל: זה יכול להיות כוח אדם בלתי רגיל.

יאיר גלר: דבר נוסף שאני רוצה לציין, אנחנו, כשאני אומר אנחנו שוב מתייחס כל השותפים, בנושא הפיצוציות ומכירת סמים ואלכוהול.

יאיר גלר: 3,000 פיצוציות פועלות במדינת ישראל.

יאיר גלר: לפני שנה עשינו מאבק אדיר גם בחוקי אלכוהול וגם בחוקי הנגזרות בנוגע לסמים סינטטיים שנמכרים שם, וגם סמים לא סינטטיים שנמכרים שם.

יאיר גלר: אנחנו מכניסים עכשיו לחוק גם את הנושא של כל ה'מבסטון' וה'נייס גייד' והאחרים, זו מלחמה קשה.

יאיר גלר: מי שהוא שותף מאוד מרכזי בעניין הזה אלו הן הרשויות המקומיות.

יאיר גלר: אנחנו יודעים לתת את הכלים למשטרה והמשטרה באמת מצליחה בהרבה מאוד מקומות.

יאיר גלר: יחד עם זאת, חבר הכנסת חמד עמאר סיפר לי כבר על אותם מכוניות שנכנסות בסופי שבוע וקונות, הצעירים יורדים וקונים בפיצוציות כי המשטרה לא נכנסת לכל הרשויות ולא מבצעת את אותה עבודה כפי שאנחנו רוצים שהיא תבצע בכל אותן רשויות.

יאיר גלר: את הכלים יש, אם עד לפני שנה לא היו כלים נגד האלכוהול ונגד ה'חגיגית' לסוגיה, היום יש את הכלים.

יאיר גלר: כאן ראשי הרשויות, אני אומר שוב זו אחת המשימות המרכזיות שלנו, אנחנו מבקשים, לוחצים ופועלים בכל דרך אפשרית.

יאיר גלר: לעניין הנגישות, בשעה שתיים בלילה יכול צעיר לגשת לפיצוציה ולקנות בה אלכוהול למרות החוקים הוא יכול לקנות שם את אותם סמים, לדעתי זה אחד מהדברים המרכזיים.

יאיר גלר: אנחנו גם יודעים לתת את הכלים, המשטרה עושה את מה שהיא עושה, זה גם מאוד תלוי בכוחות המקומיים, זאת אומרת אותה רשות מקומית עם הפקחים של ראש הרשות או העירייה שפועלים בהשראת ראש הרשות חייבים להיכנס לעניין הזה.

יאיר גלר: אם גם אתה שואל אותי, אני חושב שמה שקרה בחמש השנים האחרונות, העלייה הדרמטית בצריכת האלכוהול הייתה הנגישות הבלתי נסבלת הזאת.

יאיר גלר: אותה יכולת והזמינות של הצעיר שניגש בשעה שתיים עשרה בלילה וקונה את האלכוהול.

צבי הנדל: הסוגיה של החוקים הן בשעות והן במקומות והן שמותר לשפוך את המשקה, מאוד הועילה בתודעה, לא למנוע כי למנוע ימצאו את הדרך כך או כך, זה נכנס פתאום לתודעה ואנשים מתחילים להבין שכשהולכים מכות זה בגלל שהוא היה שיכור.

צבי הנדל: כמה שאצלנו הנושא בתוך הנשמה, לא היה מספיק במודעות.

יאיר גלר: מרכיב חשוב נוסף זה נושא של ההורים.

יאיר גלר: אנחנו הבנו דרך כל המחקרים שלנו, היום אנחנו משתדלים לבסס את כל הפעילות שלנו על מחקר ועל נתונים, הבנו שלהורים יש תפקיד מרכזי.

יאיר גלר: ההורים במדינת ישראל טעו טעות חמורה כשהם חשבו שהם הפכו להיות כספומטים ונהגים.

יאיר גלר: ממש לא נכון, שאלנו את הילדים "מה משפיע עליך?" אמרו הילדים בצורה שאינה משתמעת לשתי פנים "בראש ובראשונה תוכיח לנו נזק בריאותי, שנית שההורים יתחילו לתת לנו תשומת לב, שיתחילו לדבר איתנו על הנזקים".

יאיר גלר: אנחנו פועלים היום בהרבה מאוד ערוצים דרך הסדנאות, דרך הסברה ודרך כל הכלים האפשריים להגיע להורה להסביר לו את אחריותו ואת סמכותו ההורית.

יאיר גלר: דברים שלכאורה נעלמו מהעולם, מסתבר שהם לא רק קיימים.

צבי הנדל: אני לא יודע איך זה אצלם, יתכן שהם נורמליים מאיתנו, אני לא צוחק ולצערי זה כך, אצלנו ההורה עד לפני זמן, וגם כיום יש כאלה, אתה בא אליהם עם הסוגיות האלה והם אומרים "מה נעשה, כל החבר'ה שותים".

צבי הנדל: אני לא יודע איך הסמכות ההורית אצלכם אבל אם זה כמו אצלנו אז טיפול בזה נותן תוצאות הכי משמעותיות.

יאיר גלר: צבי הנדל דיבר על המגזר אבל הייתי ברשותך מבקש להרחיב.

יאיר גלר: יש היום, לפחות דרך הרשות, ארבעים ושמונה סיירות הורים שפועלות, אנחנו בעניין הזה הולכים וגדלים כי הקהילה, כי האוכלוסייה מבינה.

יאיר גלר: יש אגב קושי במגזר עם סיירות הורים.

חמד עמאר: זה נכנס בכמה ישובים.

יאיר גלר: נכון.

טלב אלסאנע: עם מי יש שיתוף הפעולה בפרויקט הזה?

יאיר גלר: למעשה יש כמה שותפים, יש את אכ"מ של המשטרה ויש 'עיר ללא אלימות' ויש כמובן גם של הרשויות המקומיות שפועלות בצורה יזומה וגם של ההורים.

יאיר גלר: אנחנו מעודדים את זה בכל מקום והמספרים גדלים מיום ליום.

יאיר גלר: למדנו שזה מכשיר אפקטיבי, אמרנו שאנחנו רוצים להגיע בכל דרך אפשרית, זה עובד.

יאיר גלר: הם מדברים איתם בגובה העיניים, הם לא באים אליהם מהמקום של השוטר או של המורה או המדריך, הם באים ומסבירים להם על הנזקים, גם עוזרים למי שצריך עזרה במקום.

צבי הנדל: זה דו סטרי, גם ההורה מתחנך והוא מגלה את התופעה, וגם הילדים שמדברים איתם ולא צועקים עליהם.

יאיר גלר: אם דיברנו על גובה העיניים, ודיבר על זה חבר הכנסת חמד עמאר, הנושא של מועצות תלמידים ומועצת תנועות נוער, גם בעניין הזה הייתה פעולה מאוד משמעותית שהתחילה בסוף שנת 2010 אותה נגביר הרבה יותר בשנים 2011-2012 משום שלמדנו שאנחנו לא רוצים לבוא רק כממשלה, אנחנו רוצים לדבר איתו, נער לנער ונערה לנערה, שידברו איתם, שידברו ביניהם ושיסבירו את הנזקים.

יאיר גלר: הם משמשים כשגרירים מצוינים.

יאיר גלר: גם כאן אנחנו עושים מאמץ מאוד גדול ולמדנו שזה חשוב ביותר.

יאיר גלר: הנושא הבא הוא הנושא הרפואי שהוזכר כאן.

יאיר גלר: למעשה למעלה מעשרים שנה לא הייתה הכשרת נרקולוגים במדינת ישראל, אותם רופאים שיודעים לתת את הייעוץ הנכון.

יאיר גלר: היום מתבצעת באוניברסיטת תל אביב, נפתחה השנה השנייה, הכשרה מאוד ארוכה באורך של שנתיים של ארבעים וחמישה רופאים שילד או נער יוכלו לקבל את הייעוץ, שידעו מה לעשות, איך לפעול, למי לפנות, כי אנחנו יודעים שלשירותי הרווחה לא נוח לפנות, אנחנו הרי מכירים את הבעיה שלא רוצים להזדהות, לא רוצים להגיד יש לי בעיה, עם הרופא הרבה יותר קל לדבר, עם רופא משפחה או רופא אחר יש הרבה יותר נכונות.

יאיר גלר: הרופאים יחד עם אוניברסיטת תל אביב בנינו תוכנית לשנתיים, היא רצה יוצאת מהכלל, ארבעים וחמישה איש שגם משנים את התמונה לחלוטין.

נטע שנידלדר: גם עם רופאי ילדים, רופאי חדרי מיון ואחיות חדרי מיון שמקבלות דרכנו באופן שוטף הכשרות.

נטע שנידלדר: אנחנו הכנסנו הכשרה בבתי ספר לסיעוד, כלומר היום במדינת ישראל כל אחות שלומדת את הנושא במסגרת לימודי תואר מקבלת שעות קבועות בנושא סמים ואלכוהול, לדעת לזהות ולאתר שיש כאן בעיה.

נטע שנידלדר: במסגרת הכשרות על בסיסיות שמכשירות אחיות להיות אחיות בחדרי מיון, הכשרה על-בסיסית שמועברת בבתי ספר בישראל בפריסה ארצית, הנושא של סמים ואלכוהול מועבר.

נטע שנידלדר: אנחנו גם מעבירים את ההכשרות בחדרי המיון לצוותים המקצועיים שכוללים את הרופאים, אחיות והשירות הסוציאלי.

נטע שנידלדר: אנחנו עושים את ההכשרות האלה באופן שיטתי וזה יהיה מובנה ובסופו של דבר ההכשרות האלה תועברנה באופן שוטף.

יאיר גלר: אני רוצה להגיד למה חדרי מיון.

יאיר גלר: אחד הנתונים הקשים ביותר שאינם ידועים הוא ש- 2,200 ילדים מגיעים עם הרעלת אלכוהול, לא שתוי שמקיא קצת בנמל תל אביב והחבר'ה מנקים ועוזרים לו וגמרנו.

יאיר גלר: מובאים 2,200 ילדים כל שנה לחדרי מיון.

יאיר גלר: מדובר כאן על עשרות כל שבוע.

יאיר גלר: הרופאים לשמחתנו - - -

צבי הנדל: לאן הולכים כל השאר?

יאיר גלר: יש נזקים בריאותיים קשים ביותר, כבד ודברים וכאלה, אני מדבר על הילד שמגיע עם הרעלת אלכוהול.

יאיר גלר: 2,200 איש האלה מקבלים טיפול כי לשמחתנו רופאים יודעים לתת היום את הטיפול.

יאיר גלר: חדר המיון הוא המקום שאליו מגיע הנער, שם אנחנו יודעים להגיד לו ולהורים שלו, כי יש חובת דיווח למשפחה, "חברים הילדים שלכם כבר בסכנה" זה לא שהוא שתה שלוש וודקות ונמרח על המדרכה, אנחנו מדברים כבר על דברים הרבה יותר גרועים שיכולים להביא לאשפוז של כמה ימים.

יאיר גלר: לשמחתנו זה לא נגמר כאמור במקרי מוות אבל כל מקרה כזה הוא מקרה בעייתי, כלומר הנושא של הסגל הרפואי הוא קריטי ולכן אנחנו משקיעים בו הרבה מאמץ.

יאיר גלר: ברשותכם אני רוצה לעבור לרגע לנושא של המתדון משום שכאן אני מאוד מבקש את הסיוע, אני אסביר על מה מדובר.

יאיר גלר: יש היום כ- 3,000 איש שמקבלים תרופה לפי משרד הבריאות, תחליפי סם, בלשון אחרת הם המתדון והסובוטקס.

יאיר גלר: לאותם 3,000 זה מרכיב מרכזי ביכולת שלהם לתפקד כאנשים נורמטיביים, כלומר לחזור למעגלי עבודה והלימוד ולמעגלים המשפחתיים.

יאיר גלר: ניסינו יחד עם חבר הכנסת אחמד ברכה להעביר חוק שבכל רשות שיש בה 50,000 איש יהיה בה מרכז לחלוקת מתדון.

יאיר גלר: לצערי נכשלנו חמש ארבע משום שהמרכז לשלטון מקומי והרשויות המקומיות התנגדו.

יאיר גלר: יש חשש כל הזמן של מי יודע איזה קרניים צומחות לאנשים.

טלב אלסאנע: אולי אנחנו נקדם אותו יחד.

יאיר גלר: השר לביטחון פנים מאוד רוצה את החוק הזה, וודאי.

טלב אלסאנע: אולי במקום להגדיר 50,000 שזה יהיה 70,000 איש, נמצא את הנוסחה.

טלב אלסאנע: תעביר את הצעת החוק לבת שבע פנחסוב מנהלת הוועדה ואנחנו נבדוק.

יאיר גלר: בהחלט.

יאיר גלר: הנושא הזה חשוב משום שהוא מוביל לדבר נוסף, אנחנו יודעים שאסירים שמשתחררים - - -

צבי הנדל: אתה לא חייב להגיד לשר יצחק אהרונוביץ, זה מסלול עוקף ממשלה כשאתה נותן לשני חברי כנסת זה יהיה הרבה יותר יעיל.

יאיר גלר: אבל הוא רצה שזו תהייה הצעה ממשלתית.

צבי הנדל: אתה מספר לי?

צבי הנדל: לכן אמרתי שאתה לא חייב לספר לשר ותיתן לשני חברי הכנסת.

טלב אלסאנע: הוא הגיש את זה לממשלה?

יאיר גלר: הוא הגיש וזה נכשל חמש ארבע כי היו כמה שרים שלצערי הקשיבו לראשי רשויות.

יאיר גלר: ראשי הרשויות חוששים מהאנשים האלה, הם חושבים כנראה שהם גורמים נזק.

חמד עמאר: גם אם הוא לא יקים את המרכז הם ימשיכו להיות והם לא ייעלמו.

צבי הנדל: הסיכוי שהם יחזרו לסמים הוא הרבה יותר גדול.

יאיר גלר: בוודאי.

יאיר גלר: רק אתמול אחר הצהריים ישבנו עם ראש עיריית קריית שמונה שאמר "האנשים שלי נוסעים לטבריה לקבל את המתדון, אני מוכן לשים מבנה" אתה יודע מה?

יאיר גלר: הוא צדיק, כל הכבוד ואת זה אנחנו רוצים.

יאיר גלר: החבר'ה האלה קיימים ונושמים, אנחנו רוצים לעשות את זה בראשון לציון, רוצים לעשות את זה בעוד הרבה רשויות.

יאיר גלר: אני אומר שוב שאת הנושא הזה צריך לפרוץ ואם צריך לחייב אותם בחוק אני חושב שזה יהיה מצוין.

יאיר גלר: ציינתי והזכרתי גם את הנושא של האסירים, אנחנו יודעים ש- 60% מאסירים במדינת ישראל צורכים סמים.

צבי הנדל: סליחה, שני חברי כנסת יושבים כאן שעה וחצי ומקשיבים לנתונים מאוד ברצינות, אל תנסה אותם יותר מדי, זה מעל הטבע.

יאיר גלר: אני אשתדל לקצר.

יאיר גלר: דבר נוסף שחשוב מאוד לציין פה זה הנושא של ה'קנביס' לצרכים רפואיים.

יאיר גלר: אחת הרעות החולות במדינת ישראל, יש היום 5,000 איש שמקבלים, נכון להיום 5,200 איש, שהם פועלים ברישיון משרד הבריאות.

יאיר גלר: יש כאן מאבק לא פשוט על איך יקבלו את זה, על פי איזה קריטריונים, מי יספק להם את החומר, מי ישווק, מי ישנע, מי יגדל, הרשות הרימה פה דגל מאוד מאוד יפה עם משרד הבריאות.

יאיר גלר: חייבים לגמור את העניין הזה, זה הגיע לבג"צ.

טלב אלסאנע: תעשה מכרזים.

יאיר גלר: פרסמנו מכרז.

בת שבע פנחסוב: אחרי הפגרה, הדיון הראשון יהיה על ה'קנביס'.

יאיר גלר: זה אחד הנושאים המרכזיים.

חמד עמאר: איך זה מתבצע היום?

יאיר גלר: היום יש אדם אחד בלבד שהוסמך על ידי מנכ"ל משרד הבריאות שהוא על פי החוק המנהל.

יאיר גלר: דוקטור יהודה ברוך שהוא מנכ"ל אברבנאל בית החולים הפסיכיאטרי בבת ים, הוא קיבל את זה כי היו 50 מטופלים, היום יש 5,200 אבל זה עדיין אדם אחד בנוסף על תפקידו כמנכ"ל בית החולים.

צבי הנדל: הוא היחיד שנותן רישיון לגדל והוא היחיד שנותן רישיון גם לצרוך.

צבי הנדל: אין דבר כזה, אדם אחד ל- 5,200 איש עם פקידה אחת, ולכן זה פרוץ.

יאיר גלר: מנכ"ל משרד הבריאות דוקטור רוני גמזו נכנס לעניין בצורה יוצאת מהכלל יחד איתנו, בניינו מערכת לפחות ברמת התכנון, היא כרגע מוקפאת בבג"צ משום שאחת המגדלות עמותת "תיקון עולם" הגישה בג"צ נגד הסמכות שלנו בנושא גידול, העתירה למה בכלל הרשות נכנסה.

יאיר גלר: הנושא הזה חייב להיפתר.

יאיר גלר: יש בעיתיות קשה מאוד עם העמותה הזאת ויש כבר נגדה שני צווי סגירה שלא ממומשים משום שיש קושי בין המשטרה ומשרד הבריאות, אני לא רוצה להיכנס לזה כאן בפורום - - -

טלב אלסאנע: בקצב הזה עד לבחירות הבאות הם יעברו את אחוז החסימה.

יאיר גלר: 40,000 איש.

יאיר גלר: הנושא הזה חייב לבוא על תיקונו.

חמד עמאר: כרגע זו בעיה פנים ממשלתית.

יאיר גלר: יש כאן עוד הרבה מאוד נושאים כמו נושא גז מזגנים, הקשר עם העולם שמאוד התפתח וציין כאן צבי הנדל את האיחוד האירופי, משרד החוץ רואה בנו היום מכשיר מצוין, היו פה משלחות מכל העולם שמשמשות כבקר שלנו, ידע מוחלף עם כל המדינות המתקדמות.

יאיר גלר: בסך הכל אני יכול להגיד מלה אחת, אני חושב שהיום מדינת ישראל היא מדינה מאוד מתקדמת בתחום.

טלב אלסאנע: המשלחות מגיעות לכאן ואתם לא יוצאים לחוץ לארץ?

יאיר גלר: יוצאים מעט מאוד, לא יותר מדי.

יאיר גלר: אני יכול לומר לסיכום כי הזמן לוחץ, מדינת ישראל נחשבת דרך כל ערוצי הפעולה האלה ועדיין לא דיברנו על האכיפה, טיפול ושיקום ועל כך שנעשית כאן פעילות מאוד רחבה.

יאיר גלר: מדינת ישראל נחשבת כמדינה מאוד מתקדמת בתחום המלחמה בסמים, בשיקום ובחינוך, בהסברה ובכל התחומים שאנחנו עוסקים.

יאיר גלר: אנחנו רוצים להמשיך להיות מאוד חזקים, אנחנו רוצים להגיע לרשויות.

יאיר גלר: יש כאן אנשי מקצוע מהמעלה הראשונה וזה כבר צוין, אנחנו יודעים בדיוק מה אנחנו צריכים לעשות.

יאיר גלר: לא מדובר בעלויות בשמיים אלא באמת מדובר בסכומים קטנים שמונעים נזק אדיר, אנחנו מדברים על נזקים במיליארדים.

יאיר גלר: דוקטור יוסי הראל פיש אם תרצו ירחיב קצת, אנחנו מדברים על נזק של מיליארדים לחברה לא רק בתחומים הכלכליים אלא בהרבה מאוד נגיעות חברתיות אחרות וגם ביטחוניות.

יאיר גלר: אנחנו יודעים מה אנחנו צריכים לעשות ואני חושב שחייבים להמשיך ולחזק את הרשות הזאת, לתמוך בה.

יאיר גלר: אתם עושים את זה בצורה יוצאת מהכלל בכנסת ועל כך תודתי הגדולה.

יאיר גלר: כך אנחנו רוצים להמשיך לעבוד ושנצליח.

יאיר גלר: תודה.

טלב אלסאנע: אולי נעשה סבב מהיר של כל אחד מהנוכחים.

נטע שנידלדר: ראש תחום פיתוח משאבי אנוש ברשות.

נטע שנידלדר: האחריות שלי היא בפיתוח הכשרות בתחומים של מניעה, טיפול ושיקום גם במוסדות להשכלה גבוהה ומול המשרדים שאנחנו עומדים איתם בקשר ועושים את כל התיאום והם: משרד הרווחה, משרד הבריאות, שירות בתי הסוהר, הרשות לשיקום האסיר, אל-סם, קידום נוער, משרד החינוך, שירות מבחן למבוגרים, נוער, חסות הנוער, הפנימיות.

נטע שנידלדר: בכל הגופים האלה אנחנו מנסים לקדם הכשרות לסגלים המקצועיים כדי שיעבירו את הנושא כולל הכשרות למנחי הורים כדי שידריכו הורים בכל נושאי ההסברה, נזקים של שימוש בחומרים פסיכואקטיביים וכדי שיוכלו לעשות דיאלוג נכון, ראוי ותורם עם ילדיהם לגבי שימוש לרעה ולנזקי הסמים.

רות אלרואי: אני אחראית על הקשרים הבינלאומיים.

רות אלרואי: קשר מאוד מרכזי שאנחנו מחויבים לו כי מדינת ישראל חתומה על שלושת האמנות הבינלאומיות בנושא הסמים, זה הקשר עם האו"ם.

רות אלרואי: זה אומר הרבה מאוד דברים מבחינת נציגות שלנו שם בוועדות.

רות אלרואי: אנחנו חברים בוועדת הסמים שם, רק 43 מדינות חברות בה בעת ובעונה אחת.

רות אלרואי: זה נותן לנו מעמד להיות כבר קדנציה שנייה חברים.

רות אלרואי: ארגון בינלאומי אחר הוא ארגון הבריאות הבינלאומי שמאז שאנחנו עוסקים בנושא האלכוהול זה ערוץ מאוד חשוב.

רות אלרואי: נושא נוסף שאנחנו נותנים תשומת לב רבה בשנים האחרונות הוא האיחוד האירופי.

רות אלרואי: יש כמה פורומים של ארגונים אירופאים, אין לנו כאן זמן לפרט, אבל בהחלט אני מדברת על הדדיות מלאה שמשלחות בדרג בכיר מאוד הגיעו אלינו בשנה-שנתיים האחרונות.

רות אלרואי: אנחנו מנסים להיכנס לכל מיני פרויקטים שלהם.

רות אלרואי: אני מציינת את זה כי כמו שאנחנו יודעים אנחנו לא כל כך אהודים באירופה, וזה נושא שמאוד חשוב לאירופאים שנותן איזו תרומה ונוכחות שלנו שם.

רות אלרואי: יש ניסיונות כל הזמן ואנחנו לא מרימים ידיים לעשות משהו במישור האזורי.

רות אלרואי: זה לא כל כך פשוט אבל היו לנו בשנים האחרונות הרבה התקדמות, אין מה לעשות הם נגזרת של מצב פוליטי, גם עם הרשות הפלשתינית גם בימים שהיה מאוד קשה מבחינה מדינית הצלחנו לעשות דברים מהבחינה המקצועית וגם עם ירדן ועם המשרד האזורי של האו"ם בקהיר.

רות אלרואי: נקודה אחרונה שאני חושבת ש עליה גאוותנו, אנחנו מייצאים ידע.

רות אלרואי: לייצא ידע זה אומר גם מספר הפניות של אלה שמתעניינים בנושאים שונים, משלחות שמגיעות לכאן, זה פרויקט שאנחנו עושים אותו יחד עם משרד החוץ, וגם השנה בפעם הראשונה ריקי נסעה לקניה על פי בקשה ובמימון משרד החוץ, ריקי צימר ראש תחום מניעה, היא יצאה ולימדה את הקנייתים יחד עם נציגת משרד החינוך לסמינר של שבועיים.

רות אלרואי: מבחינתנו זו הייתה פריצת דרך ואנחנו מאוד מעודדים את הכיוון הזה כי אנחנו חושבים שאם אפשר לתרום וגם כשלא תמיד רוצים לקנות ממך ידע זה אחד התחומים שחייבים לדחוף הלאה.

יאיר גלר: חשוב לציין את שלוש עשרה המדינות שהגיעו הנה.

רות אלרואי: יאיר ביקש להרחיב, כשאמרתי שבאים לכאן לקנות ידע, אנחנו במשך כמה שנים מנהלים קורס עם המחלקה לשיתוף פעולה בינלאומי של משרד החוץ, הייתה תקופה פחות אבל כעת זה התחדש, מגיעים לכאן מדינות בדרך מדינות מהעולם השלישי שזקוקות לידע, מגיעים לכאן לחודש.

רות אלרואי: בשנה האחרונה היו כאן נציגים של שלוש עשרה מדינות, חלקם מדינות אפריקה, מזרח אירופה וגם מדינות האזור.

רות אלרואי: במשך חודש שלם הם מגיעים גם להכיר את המדינה וללמוד את נושא הסמים והאלכוהול.

רות אלרואי: ההשתלמות של ריקי צימר שנסעה לקניה הייתה אחרי שמשלחת הייתה פה וראתה שלא מספיק ש הבכירים רק הגיעו אלא צריך שמישהו יגיע לשם וייתן את זה בשטח.

רות אלרואי: לזה אנחנו מקדישים הרבה מאוד תשומת לב.

שמאי גולן: דוברות והסברה.

שמאי גולן: אני אומר מלה אחת.

שמאי גולן: המיזם הגדול במגזר הערבי הוא 'מכורים לחיים' זה הדברים כמו התלת ממד, אוטובוסים וכל הפטנטים האלה.

שמאי גולן: אנחנו נמצאים בתקופה הזאת בהפקה של גרסה בשפה הערבית, אני מניח ששנת הלימודים הבאה נופיע גם עם השפה הערבית - -

צבי הנדל: יש צורך כי לא כולם דוברים?

טלב אלסאנע: לגבי הפקות בשפה הערבית, מבחינת תיאטרון והפעילויות שיש בהן מסרים לבתי הספר.

שמאי גולן: אני מיד אתן לך תשובה, אבל השאלה המצוינת בנושא השפה, תמיד שואלים אותי למה אין בשפה הערבית א', ב', ג', ד', ה' , ו', בדקתי דווקא דרך משרד פרסום במגזר הערבי, בלי להזכיר שמות, שיבוא ויבחן לי אצל תושבי ישראל דוברי הערבית במגזר הערבי מהי השפה או מהם העיתונים שהם הכי הרבה קוראים, כי כל פעם שאני עושה תשדיר שירות או מודעה קופצים לי משרדי הפרסום ושואלים למה אין בעיתון הזה ולמה אין בערבית, כמו שגם כן במגזרים אחרים.

שמאי גולן: התברר שהמגזר הערבי בישראל קורא הכי הרבה את עיתון ידיעות אחרונות, אני לא אכנס למה.

טלב אלסאנע: אני אגיד לך, אתה נכנס לפנל ויש את האתרים בערבית וכולם צופים.

טלב אלסאנע: לדעתי כדי להגיע לציבור הערבי זה דרך התקשורת בערבית.

שמאי גולן: נכון מה שאתה אומר וגם אמרתי, היום אנחנו נמצאים במצב שהפרסומים שלנו בנושא סוגי הסמים, להורים וכל מה שהוזכר כאן נמצא גם בשפה הערבית, אתר האינטרנט רק לאחרונה נכנס בשפה הערבית.

שמאי גולן: לשאלה הספציפית ששאלת לגבי תיאטרון, היינו במספר בדיקות ברמה הארצית לעשות משהו כזה, זה להצליח בגלל כסף, אבל מה שאורנה אומרת זה שיש לנו הרבה מאוד הפקות תיאטרון ברמה הקהילתית.

שמאי גולן: ישבתי שעתיים בשפרעם בהצגה בערבית ושמעתי, הצגה נפלאה שעלתה שם במרכז.

אורנה שביט: דרך הרמה הקהילתית גם מגיעים למקומות באזור.

איתן גורני: כל נושא התיאטרון נמצא אצלנו, הקמנו וועדה למיפוי תכניות והם הגישו את המסקנות.

שמאי גולן: יש דברים ויש תכניות בשפה הערבית, תמיד אפשר עוד וצריך עוד, אבל זה לא שיש קרקע בתולה, יש עבודה ועבודה טובה.

טלב אלסאנע: צריכים לעשות קמפיינים הסברתיים באופן מרוכז.

שמאי גולן: יש.

שמאי גולן: בכל פעם שמעלים קמפיין בשפה העברית אנחנו עושים גם בשפה הערבית וגם בשפה הרוסית, התחלנו קצת באמהרית אבל זו קהילה קטנה, אבל התחלנו.

יוסי אנג'ל: המבקר הפנימי של הרשות.

יוסי אנג'ל: אני חושב שפרט לכך שאנחנו טופחים על השכם אנחנו גם עושים ביקורות כדי לשפר ולייעל את המערכת.

יוסי אנג'ל: אני רוצה לציין כאן בעיקר את ראשי התחומים שרואים בביקורת הפנים כלי לשיפור התהליכים, למשל בנושא הקהילה שדובר כאן על ההקצאה.

יוסי אנג'ל: השנה אנחנו נכנסים למדיניות הקצאת משאבים בערים השונות, בקהילות השונות כדי לבדוק מדיניות כזאת או אחרת, לקבוע עדיפויות.

יוסי אנג'ל: בתחום המחקר אנחנו בודקים אם המחקרים עונים על הצורך בכלים ואמצעים כדי לדעת היכן אנחנו נמצאים בכל שלב ושלב.

יוסי אנג'ל: אני חושב שהביקורת הפניה

יוסי אנג'ל: פנימיתת תורמת ומסייעת בהמלצות שלה לשיפור תמידי של המערכת.

יוסי אנג'ל: תודה.

אריה פרבר: חשב הרשות, זה שאין לו כסף.

טלב אלסאנע: האוצר תמיד חשוב, ברגע שהוא יפסיק לבכות - - -

יאיר גלר: מצבנו יהיה גרוע.

איריס יוגב: ראש תחום תכנון ובקרה ברשות.

איתן גורני: סגן מנהל הרשות, מסייע למנהל הרשות בניהול הרשות עצמה, מתאם את עבודת הפנים של הרשות.

איתן גורני: ידו בכל מה ששמעתם כאן, לעומת זאת יד כל בו.

יוסי הראל פיש: אני למעשה איש אקדמיה שעוסק שלושים שנה בחקר מניעת התנהגויות סיכון בקרב בני נוער וצעירים.

יוסי הראל פיש: רוב השנים הללו אני עובד גם כנציג ישראל בארגון הבריאות העולמי בכל תחום בריאות הנוער, ועובד בעצם בארגון הבריאות העולמי ובארגונים אחרים במערכות מחקר ועבודה מול ממשלות בהתוויית מדינות בתחומים הללו.

יוסי הראל פיש: הצטרפתי לרשות כמדען הראשי לפני כאר

יוסי הראל פיש: בעה חודשים, התרכזות המחקר של המדען הראשי בעצם כאן

יוסי הראל פיש: לפתח את אותן מערכות מדעיות שתאפשרנה לפיתוח ועדכון של המדיניות ושל אסטרטגיית התערבות ולתכניות שתהיינה תמיד מבוססות על ידע מדעי עדכני.

יוסי הראל פיש: גם מבחינת הידע האקדימיולוגי שמאפשר לזהות את האוכלוסיות בסיכון ואת המגמות לאורך זמן, שיהיה ידע מעודכן.

יוסי הראל פיש: יש לנו מערכות ניטור שכוללות גם סקרים של תלמידים, גם סקרי אפידמיולוגיה של אוכלוסייה בוגרת יותר.

יוסי הראל פיש: לאחרונה נכנסו לשותפות עם האיחוד האירופי לפיתוח מערכת ניטור שתאגם כאן הנתונים שנמצאים בכל משרדי הממשלה השונים בתחום אלכוהול וסמים לתוך מערכת אחת ונגישה, שתאפשר לעשות שימוש בכל מקום מקום בצורה נכונה.

יוסי הראל פיש: מערכת של מחקרי הערכה שאנחנו שואפים להגיע למצב שכל פעילות שמתבצעת על ידי הרשות או השותפים שלנו בשטח תהייה מוערכת עם הערכה מדעית כך שנדע שזה לא רק נמצא בשטח ועובד ועשינו V, אלא כדי שבאמת נשיג את המטרות שלשמן אנחנו נכנסים לשם, ואם הוא לא משיג את המטרות נעשה את הצידודים העדינים שצריך לעשות כדי שהוא כן ישיג אותן.

יוסי הראל פיש: אנחנו ממנים תכנית מחקר מאוד רחבה בתחום, בעיקר של גורמי השפעה שמשפיעים על תחום סמים ואלכוהול שנערכים על ידי אנשי אקדמיה ומחקר ברחבי הארץ, אנחנו מממנים את המחקר שלהם.

יוסי הראל פיש: אנחנו עובדים על שיתופי פעולה מאוד עמוקים בתחום המחקר עם מקומות אחרים בעולם.

יוסי הראל פיש: לאחרונה היינו ב'ניידה' בארצות הברית, אנחנו הולכים לבנות איתם בשיתוף פעולה, מה שנאמר על ידי רותי בנוגע לאירופה וכיוצא בזה, גופים כמו "יונסיף", "אונסקו" ואחרים אנחנו מתחילים להעמיק את הקשר, כשהמטרה הסופית מעבר לתרומה מהידע והניסיון שלנו לאחרים להיות והמקום של נתינה גם להיות במקום שנוכל ללמוד מהצלחות וליישם את ההצלחות הללו גם אצלנו.

אורי אסטליין: ראש תחום אכיפת החוק.

אורי אסטליין: אני בעצם מנווט, מתאם, מגשר את הפעילות והמדיניות של הרשות עם גופי האכיפה העיקריים שהם משטרת ישראל על כל זרועותיה, המשטרה הסמים, רשות הסמים של רשות שירותי בתי הסוהר, ורשות הסמים של יחידת המכס.

אורי אסטליין: הפעילות ענפה בכל התחומים, המעורבות והשותפות שלנו בולטת משום שאנחנו בעצם משתדלים גם לחדש וגם לסייע במדיניות פנימית של הגופים האלה.

אורי אסטליין: אנחנו משתתפים בהרבה מבצעים, משתתפים גם בהדרכה של חלק מהגופים האלה כולל הדרכה של גופים במשטרת ישראל.

אורי אסטליין: הדגשים לאחרונה בתחומים של המשטרה ושלנו הם הדומיננטיות על האלכוהול ופעילות נגד עבריינות באלכוהול.

אורי אסטליין: במקביל אנחנו לא שוכחים גם את נושא הפיצוציות.

אורי אסטליין: אני חייב לומר שחלק גדול מאותן זרועות די צמאות לביקורים שלנו משום שלחלקן אנחנו מסייעים ומשדרגים גם בציוד וגם באמצעים.

ריקי צימר: ראש אגף תחום מניעה.

ריקי צימר: ראשית אני מאמינה שזה אחד התחומים החשובים ברשות.

צבי הנדל: הכי חשוב.

ריקי צימר: הכי חשוב, אני מאמינה בחינוך ובמניעה כי אני חושבת שמכאן זה מתחיל ואנחנו רוצים לעצור את הכל רגע לפני.

ריקי צימר: התחום שלי עוסק בפיתוח מדיניות ואסטרטגיות עבודה כולל פיתוח תכניות לאוכלוסיות יעד שונות בהתאם לצרכים וכמובן לאוכלוסיות היעד.

ריקי צימר: אנחנו מפתחים את התכניות בשיתוף עם המשרדים ובשיתוף הארגונים השונים איתם אנחנו עובדים.

ריקי צימר: אני חייבת לציין את שיתוף הפעולה המלא של ראשי התחומים כאן כי אנחנו צריכים את משאבי אנוש לפיתוח תכניות ההכשרה, אנחנו צריכים את המחקר שילווה אותנו ושיגיד אם באמת התכניות טובות או לא, אנחנו חייבים את הטיפול והשיקום מתוך זה שהראיה שלנו בבית הספר היא על הרצף בין הגילאים הצעירים לגילאים הבוגרים וגם מחוץ לבית הספר כלומר האקדמיה, מה שיאיר הזכיר.

ריקי צימר: לכן הראיה שלנו היא מאוד רב מערכתית כשפיתוח האסטרטגיות, מה שצבי הנדל קודם אמר.

ריקי צימר: על רקע פיתוח האסטרטגיה מפותחות תכניות שונות כמו התכנית שהוזכרה שבכל כיתות ט' במדינת ישראל במגזר הערבי ובכיתות י' במגזר היהודי, עוברים את תכנית 'מכורים לחיים' בהמשך לתכנית בית ספרית.

ריקי צימר: כמו תכנית 'אלכוהול' שאנחנו מפתחים לכיתות ה' ו' למשל, אנחנו מתכוונים שזה יהיה באופן מערכתי לשאלתך קודם שלא תמיד מתבצע, אבל זה בהחלט קיים.

ריקי צימר: אנחנו מנסים להגיע גם לאוכלוסיות במסגרת החינוך הפורמאלי וגם הבלתי פורמאלי שזה כולל אוכלוסיות שהוזכרו קודם, אני לא ארחיב, רק ארחיב ואומר דבר אחד, בשנה האחרונה כל תכנית שאנחנו מפתחים למשל עם קידום נוער שהיא תכנית באמצעות סרטים, ואם זה התכנית 'כן לספורט לא לסמים' ואם זה תכניות שאנחנו מפתחים או שמשרד אחר מפתח היא מופצת באופן רחב והאנשים שמקבלים את התכניות האלה עוברים השתלמות.

ריקי צימר: זה דבר מאוד חשוב כדי שיהיו כלים כי לא מספיק רק לדבר, לא מספיק לכתוב את התכנית אלא חשוב ליישם את המדיניות שאנחנו מפתחים.

ריקי צימר: ראינו למשל צורך בנושא של פיתוח מיפוי תכניות, מה שהוזכר כאן, ריבוי תכניות בשטח, שוב, חלקן לא מעורכות, על חלקן אנחנו לא יודעים מי ומה.

ריקי צימר: בניינו למעשה וועדה של מיפוי תכניות עם אנשי הרשות ואחרים, אנשי אקדמיה וכדומה כדי לעשות סדר וכדי שכל תכנית תוגש לאישור הוועדה.

ריקי צימר: אני לא רוצה להרחיב כי זה יהיה בלי סוף אבל אני באמת חושבת שיש הרבה מאוד עוד לעשות וחשוב לעשות כי אין גבול לכך.

אורנה שביט: ראש תחום קהילה ברשות.

אורנה שביט: הקהילה היא התחום שבעצם מיישמת את מדיניות הרשות בשטח.

אורנה שביט: בקהילה עובדים היום ב- 67 רשויות מקומיות בעזרת המתאמים שהם המתכללים ברשות המקומית ורכזים שהם רכזים מגזרים, או במגזר המיעוטים שיש לנו בשתי ערים, גם בחיפה וגם בעכו יש לנו רכזים.

אורנה שביט: אנחנו הולכים להיכנס ללוד עם רכז ערבי, אגב שם במימון מלא שלנו בגלל התכנית להעצמת לוד.

אורנה שביט: ניכנס עם רכזים למגזר חבר המדינות ויש לנו תשעה רכזים למגזר האתיופי.

אורנה שביט: סך הכלל יש לנו כמאה איש אנשי שטח, כאן ברשות יש לנו צוות גם של מנחים שהם מנחים אזוריים וגם מנחים מקצועיים-מגזרים.

אורנה שביט: בעצם העבודה היא עבודה של תכלול עבודה בתוך כל רשות מקומית, תיאום – המתאמים כשמם כן הם, הם מתאמים בעיקר את העבודה של חינוך מניעה והסברה בתוך הרשות, גם טיפול ושיקום יחד עם גורמי האכיפה, זה בכל האוכלוסיות מגיל גן.

אורנה שביט: יש לנו אפילו עבודה עם סבים וסבתאות בעיקר במגזר של חבר המדינות וכמובן עם הורים ונוער והכשרות נוספות של אנשי מקצוע, מעבר להכשרות הארציות יש גם הכשרות מקומיות.

אורנה שביט: העבודה מאוד רחבה, היא פרוסה ואני יכולה לתת על זה הרצאה שלמה.

אורנה שביט: זה בתמצית.

טלב אלסאנע: לגבי רכזים קהילתיים, יש לי תחושה ויתכן שאני טועה, מאחר והתפיסה ש'ישראל ביתנו' עשו צעד מבורך ודאגו להקצות תקציב אז לא רק שהם העבירו אותו לרשות ואמרו לכם אנשי המקצוע התקציב עומד לרשותכם ותפעלו על פי סדר העדיפויות שלכם ובשיקול דעתכם להשגת תוצאות טובות, אלא הם גם הכתיבו לכם איפה להשקיע את הכסף, לדעתי זה דבר פסול .

יאיר גלר: הכל היה נכון, חוץ מהמשפט האחרון.

צבי הנדל: זה היה הפוך, שאלו אותנו כמה עובדים אתם צריכים כדי לטפל בעולים, אמרתי כמה והם מימנו את זה.

חמד עמאר: בתכנית 'עיר ללא אלימות', 19 ישובים הם מהמגזר הערבי.

חמד עמאר: זה מעל 20%.

טלב אלסאנע: אני שם לב שרוב הרכזים הקהילתיים הם בקרב העולים מברית המועצות לשעבר, כמעט כל הרכזים.

טלב אלסאנע: אני אומר שחשוב שיש, מבורך שהיה, חשוב ששיקול הדעת היכן להקצות ובאיזו דרך יהיה אך ורק של הרשות, ולא יהיה שיקול פוליטי אלא מקצועי.

יאיר גלר: לחלוטין.

יאיר גלר: הכבוד רב.

יאיר גלר: רק במלה אחת, חסר כאן ראש תחום שיקום וטיפול שהוא בדרכו דרומה לכנס.

טלב אלסאנע: למה בהנהלת הרשות אין ייצוג למגזר?

נטע שנידלדר: יש נציג של המגזר הערבי .

טלב אלסאנע: יש את 'חוק חובת ייצוג הולם'.

נטע שנידלדר: יש לנו את המנחה של המגזר הערבי, וואליד חדד.

יאיר גלר: בחור רציני שעושה עבודה רצינית יוצאת מהכלל.

יאיר גלר: לא נמצא כאן ראש תחום טיפול ושיקום דוקטור חיים מהל, כרגע בדרכו לרומא לכנס שהוא מייצג אותנו.

ריקי צימר: קורס לגליל המערבי פותח עם וואליד זה קורס ייחודי לאנשי מקצוע במגזר הערבי ומשתתפים בו עשרים וחמישה איש במכללת הגליל המערבי.

צבי הנדל: לפני שקמים ומסיימים אני מבקש לומר, ראשית תודה שבאתם, שנית לפי השאלות נתת הרגשה שאתה לוקח את הנושא ברצינות רבה, שלישית למדו משהו מאובמה נשיא ארצות הברית, שרצוי שהוא יעשה דברים טובים ושיעשה כל מאמץ שישראל תחתום הסכמים עם הרשות הפלשתינית וכדומה, נתנו לו פרס נובל לשלום, הוא הסתפק בפרס וזהו.

צבי הנדל: אנחנו החלטנו שאנחנו לא מחכים לסוף אלא כבר עכשיו אתה מקבל פרס וכעת זה יחייב אותך.

צבי הנדל: אנחנו מאחלים לך הצלחה.

טלב אלסאנע: זה כבוד גדול, תודה רבה.

טלב אלסאנע: זה ידרבן אותנו לעבוד יותר ואנחנו מוקירים ומעריכים את הפעילות שלכם.

טלב אלסאנע: תודה רבה.

צבי הנדל: תודה רבה, אתה בן בית.

טלב אלסאנע: זו הייתה ישיבה מעניינת ומועילה, אני מודה לכם מאוד, שמעתי, הכרתי ונמשיך לעבוד יחד.

טלב אלסאנע: בהצלחה.