ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 403, 2011-03-29 12:30

אלכס מילר: שלום לכולם, היום ה- 29 במרץ 2011, כ"ג באדר ב' תשע"א, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

אלכס מילר: הנושא שעל סדר היום, הצעה לסדר היום, דיון מהיר: סגירת המתנ"סים במגזר הדרוזי, של חבר הכנסת חמד עמאר, פרוטוקול מספר 403.

אלכס מילר: בבקשה אדוני חבר הכנסת, תן לנו סקירה כללית על מה הדיון.

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, אני מודה לך על קיום הדיון, ביקשנו את הדיון המהיר, ובעזרתך אושר הדיון, הבאת את הנושא לדיון במהירות רבה.

חמד עמאר: אני רוצה להודות לכל חברי הכנסת שהגיעו לדיון היום ולכל האורחים שנמצאים כאן.

חמד עמאר: נושא המתנ"סים במגזר הדרוזי הוא נושא כואב, נושא קשה.

חמד עמאר: אני מתעסק עד היום בחינוך הבלתי פורמאלי, התעסקתי, הקמתי תנועת נוער, אני מכיר את החשיבות של הפעילות הבלתי פורמאלית במגזר.

חמד עמאר: תנועות נוער יכולות לתת שירות לילדים מכיתות ד' עד יב', אבל המתנ"סים נותנים שירות לא רק לנוער, הם נותנים שירות גם לגיל הרך, לקשישים, נותנים שירות לנזקקים, נותנים שירות ופעילות חברתית תרבותית, שלנו במגזר הדרוזי חסרה.

חמד עמאר: אנחנו לא מגזר שיש בו תיאטרון ויש לנו את האופציה שאם לא יוצאים למתנ"ס יוצאים לתיאטרון, אם לא הולכים למתנ"סים הולכים לפעילות פרטית, לנו אין את האפשרויות האלה.

חמד עמאר: אם אין חוג כדורגל במתנ"ס לא יכולים ללכת לחוג כדורגל או כדורסל של גוף אחר, כשאין המתנ"ס בישובים הדרוזים המשמעות היא שאין שום פעילות חברתית תרבותית במגזר הדרוזי ובעצם אתה סוגר את המגזר הדרוזי מבחינת תרבותית וחברתית.

חמד עמאר: המתנ"סים במגזר הדרוזי היום בקריסה.

חמד עמאר: במגזר הדרוזי, נסגרו עד היום שבעה מתוך עשרה מתנ"סים, והם: בדלית אל כרמל, עוספייה, בית ג'אן, פקיעין, ירכא, חורפיש ויש עוד מתנ"ס אחד שעומד לפני סגירה והוא המתנ"ס בינוח ג'ת.

חמד עמאר: היום נשארו במגזר הדרוזי והצ'רקסי, חמישה מתנ"סים, ארבעה במגזר הדרוזי ואחד במגזר הצ'רקסי.

חמד עמאר: בסופו של דבר נגיע למצב שלא יהיו מתנ"סים ולא תהייה פעילות במגזר הדרוזי.

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, כל הגירעון של כל העניין הזה עומד על 12.5 מיליון שקל.

חמד עמאר: אני יודע שהרבה גופים הביעו נכונות לסגור את הגירעון.

חמד עמאר: לדעתי צריכה כאן המדינה-הממשלה לומר שהיא לוקחת על עצמה את גירעון של המתנ"סים ופותחים דף חדש.

חמד עמאר: אי אפשר להסתמך על המועצות המקומיות שכולנו יודעים מה מצבן, תקציב המתנ"סים נבנה בעיקרו על המועצות המקומיות.

חמד עמאר: המועצות המקומיות במגזר הדרוזי עברו משבר גדול, אבל אני לא רוצה להתמקד בנושא הזה אלא בנושא של המתנ"סים, אני לא רוצה להיכנס לויכוח הפוליטי, בואו נתמקד בנושא המתנ"סים.

חמד עמאר: אנחנו היום במצב שלמגזר הדרוזי אין מתנ"סים, בזה אני רוצה להתמקד, אני רוצה להתמקד בעניין שהמתנ"ס בינוח ג'ת יישמר, לשמור שהמתנ"סים בג'וליס ובמרר באבו סנאן לא יסגרו.

חמד עמאר: אני רוצה לשמור על המתנ"סים שנשארו.

חמד עמאר: בשבילי כעת זה הדבר החשוב ביותר.

חמד עמאר: אם נחזור אחורה, למשבר שעברו המועצות המקומיות, המועצות המקומיות שלא יכלו להעביר תקציבים למתנ"סים זו בעצם הסיבה שהמתנ"סים נסגרו כי החברה למתנ"סים מממנת את שכרו של מנהל המתנ"ס ואת ההשתלמויות, תקנו אותי אם אני טועה, היא מעבירה למתנ"ס תקציבים להפעלת המתנ"ס, אבל היא לא עבירה אף שקל אחד.

חמד עמאר: כל התקציב מבוסס על המועצות, דיברנו על מצבן הקשה של המועצות המקומיות.

חמד עמאר: אני קורא למשרדי הממשלה, אני קורא למשרד החינוך, אני קורא למשרד ראש הממשלה להתערב בנושא, להוציא את התקציב הדרוש, אני גם קורא לחברה למתנ"סים להוציא גם תקציב מהחברה למתנ"סים למען חשיבות הנושא, ולהיות שותפים בפתרון הבעיה והצעדת המתנ"סים בדרך הנכונה, להחזיר את הפעילות תרבותית חברתית, פעילות הפנאי והחינוך הבלתי פורמאלי למגזר הדרוזי.

חמד עמאר: שוב, תודה רבה אדוני היושב ראש על קיום הדיון הזה.

אלכס מילר: חברי הכנסת, תרצו להתייחס עכשיו או שנמתין לתשובות?

אדוני היושב ראש, ראשית אני רוצה להודות לך וגם לחברי חבר הכנסת חמד עמאר על היוזמה לקיום הדיון.

לפעמים יש דיונים שטוב שהם מתקיימים מאוחר מאשר אף פעם לא.

את הדיון על המתנ"סים היינו צריכים לקיים ערב אישור התקציב ולא עכשיו.

אני באמת לא רוצה להיכנס לפוליטיקה, אבל עשיתי חשבון, נמצא כאן יושב ראש פורום הרשויות הדרוזיות, נמצא גם היועץ השלטון המקומי דוקטור רמזי חלבי שהתמחותו כלכלית, כשאנחנו עושים את החשבון של 689 מיליון שקל שנתנו למגזר הדרוזי וכשנחלק אותו לשלושה עשר ישובים לארבע שנים התוצאה היא שלכל ישוב יש 10.4 מיליון השנה.

10.4 מיליון, כחבר וועדת הכספים אני אומר שזה תקציב שלפעמים הוא לא שווה את הנייר עליו הוא נכתב, הרשויות שלנו עדיין במשבר.

כשאנחנו אומרים שיש לנו תכניות תלת שנתית, ארבע שנתית, זה לפתיח, אנחנו במשבר רציני מאוד.

כחבר וועדת כספים, אני אומר שאין בעיה של כסף במדינת ישראל ואין בעיה של תקציבים.

הבעיה היא בסדר העדיפויות.

נכון שסדר העדיפויות לא מתחיל רק בממשלה הזאת, סדר העדיפויות התחיל בממשלות קודמות ורבות.

לא יכול להיות שמשרד החינוך מתכנן את התקציב שלו, אגב תקציבו הוא השני בגודלו אחרי משרד הבטחון, כשאנחנו מדברים על תקציב עם התוספת הוא עומד על 7 מיליארד שקל, משרד החינוך יכול להקצות תקציב.

אומרים תמיד שתקציב משרד החינוך הוא תקציב צבוע, הבעיה שלנו היא לא תקציב צבוע, הבעיה שלנו היא חלוקת העוגה שנותנים למתנ"סים.

ראו איזה פלא, כל הישובים, ואני לא רוצה לדבר על מגזרים, אבל בכל הישובים של המגזר היהודי בישראל לא סגרו אף מתנ"ס.

בישובים הלא יהודים הייתה יד קלה על ההדק וסגרו את המתנ"סים.

אדוני היושב ראש, מבחינתנו, המתנ"ס הוא הפעילות החינוכית הבלתי פורמאלית לשעות אחר הצהריים, זה המועדון של הנוער, זה המקום החינוכי של כל הפעילויות.

בישוב שלי, חבר הכנסת סעיד נפאע היה בחלק מחייו ראש מועצה, ישנו בניין בגודל חצי האגף של הכנסת שהוא פיל לבן, חלונות שבורים, הכל נופץ, הכל לא שמיש.

אנחנו מדברים על 11,000 תושבים שלצעירים שם אין אפילו נחת קטנה בשימוש במתנ"סים.

אני זוכר את מנהל המתנ"ס הראשון, סלמאן דבור שהיה בבית ג'אן, אז הייתה פעילות תרבותית ענפה עם הד ולילדים שלנו היה לאן ללכת ואיפה להתחנך.

אני מכיר את מתנ"ס פקיעין שהפך להיות התיאטרון של כל העדה הדרוזית, כל אירוע שיש לנו, זאת הזדמנות לומר לך תודה יושב ראש הפורום, הוא אפילו לא אומר תנו לי תמורה כי הוא מכיר את מצוקתן של הרשויות במגזר הדרוזי.

אם אנחנו רוצים להיות יעילים בטיפול במתנ"סים, אנחנו צריכים לקבל החלטה שתחייב את הממשלה, תחייב את משרד החינוך.

אני אומר שאם אין סעיף תקציבי אנחנו יכולים לדבר ולהמליץ, אני אחראי על כל מלה שאני אומר, אין בעיה של כסף במדינה הזאת.

רק לשבר לך את האוזן אדוני יושב ראש הפורום, רק לפני כשבועיים בא אלינו לוועדת הכספים נציג משרד התחבורה וביקש להעביר 3.8 מיליארד לשנה הזאת כי הוא לא הספיק לסיים את התקציב, בשנה הזאת הוא קיבל קרוב ל- 9.5 מיליארד שקל.

תעשה חשבון כמה כסף יש.

אמרנו שייקחו מיליארד שקל, לא שניים, ויעבירו אותו לשלטון המקומי, אז תוכלו לקבל את התוספת עליה אנחנו מדברים, כלומר תקבלו את האוויר שאתם צריכים.

היום כשהעבירו לכם 10.4 מיליון בשנה לכל אחת מהרשויות זה מספיק, אולי מספיק להשלים את החוסרים של העובדים במועצות, או אולי את הדברים החיוניים בחינוך בבתי הספר.

אני לא רואה שום ישועה למתנ"סים, אם לא יהיה הקצאת תקציבים לנושא הזה.

אנחנו בתחילת שנת התקציב ולא בסופה ושלא יגידו שמחכים לעודפים ולמה שהשר רוצה להקצות.

אנחנו צריכים כוועדת חינוך, אנחנו בוועדת הכספים נתמוך בכם, להוציא דרישה לשר החינוך, לשרת התרבות והספורט, שבמכתב תהייה בקשה, לא צריך להסתפק בשימור השישה- שבעה מתנ"סים, אני רוצה שכל המתנ"סים של המגזר יחזרו לפעול.

נמצא כאן מנהל המחוז הצפוני של החברה למתנ"סים.

אם היום לא נעשה את זה, אל תפגע חבר הכנסת , אנחנו מתמקדים בדרוזים אבל אני מתכוון שהיום יש לנו בעיה.

אלכס מילר: זאת הצעת הדיון.

אני הקמתי שדולה למתנ"סים לכל המגזרים.

אני מכיר את המגזר שלנו, אני חושב שצריכה לצאת זעקה.

אני מכיר את היושב ראש ואם הוא רוצה להקים זעקה הוא יודע לעשות את זה.

ראה את הנושא שלנו כשליחות, אני אומר לך שיש להוציא פנייה לשרים האלה ואם יש צורך שיבוא שר החינוך, הרי אנחנו לא עוסקים בפוליטיקה אלא בחיי הנוער ועתידו, אני אומר לך שהיום הוא הולך לאיבוד.

ראשי הרשויות יעשו כל מה שביכולתם אבל אם אין להם תקציב לא יעזור.

אני באמת לא רוצה להגיע למקומות אחרים, אבל אם הגענו למצב שילד צריך להגיע עם גליל נייר טואלט לבית הספר כי המועצה לא יכולה להקצות, וזה קורה בכמה רשויות, אז מצבנו 'על הפנים'.

אם אין את החינוך הבלתי פורמאלי הזה, אם אין לנו את החינוך המחייב.

הרי בסופו של דבר אנחנו נחזיר לעצמנו את ההשקעה שאנחנו לכאורה מפסידים בגיל הרך או עם בני הנוער, אנשים שבמקום שיתפתחו ויצעדו קדימה הולכים למקומות שהמדינה בסוף תשלם עליהם, אנחנו רואים את התוצאות של האלימות שאינה נחלת מגזר אחד אלא היא בכל המגזרים.

אם אין לנוער חינוך, אם אין לו שעות פעילות, אם לא מקצים לו תקציבים הוא מגיע למקומות לא רצויים.

שוב, אני מברך את חבר הכנסת חמד עמאר על הדיון ואני מקווה שנפיק תועלת מהדיון היום.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: חבר הכנסת סעיד נאפע בבקשה.

סעיד נפאע: תודה.

סעיד נפאע: אני מצטרף לברכות.

סעיד נפאע: אדוני היושב ראש, עמיתי חברי הכנסת אורחים נכבדים, לא מזמן התקיים איזה דיון רחב של כל מנהלי המתנ"סים במגזר הערבי בהשתתפות מנהלי המתנ"סים במגזר.

סעיד נפאע: הנושא עלה קודם לכן והוקמה איזו וועדה על ידי החשב הכללי של משרד האוצר.

סעיד נפאע: אני אקריא לצורך הדיון מה שנאמר שם על ידי השרה דאז, היא אמרה "בעקבות המלצות הוועדה שהוקמה לצורך הזה" כי הבעיה היא לא מהיום, "הוועדה המליצה למנף את תקציבי המדינה המופנים לפעילות המתנ"סים תוך מתן מענה לישובים חלשים שעד כה לא קיבלו סיוע מהמדינה בהפעלתם".

סעיד נפאע: על פי דוח הוועדה, היות והנתונים האלה רשמיים חשוב שהם ימסרו, כדי לשבר את האוזן ולא רק כדי לשבר את האוזן אלא כדי להדגיש את חשיבות הנושא, אין חולקים על חשיבותו.

סעיד נפאע: על פי הנתונים שפורסמו אחוז התלמידים הערביים, כשמדברים בוועדה הזאת על ערבים הכוונה היא לכל המגזרים, "אחוז התלמידים הערביים שבמהלך שלושים הימים האחרונים נשאו עליהם נשק כמו סכין או אולר – 24.7% ומתוכם 17% בתוך בתי הספר.

סעיד נפאע: בקרב היהודים – 10% ומתוכם 5% בתוך בתי הספר".

סעיד נפאע: יש נתונים רבים אבל הצגתי רק נתון אחד כדי להמחיש את חשיבות הנושא.

סעיד נפאע: מנהל המתנ"ס בחורפיש הכין עבודה רצינית ביותר, שאותה אעביר אחר כך לכבוד היושב ראש.

סעיד נפאע: אני רוצה "לשבר" את האוזן, כמובן אני אומר זאת בציניות, כי לשבר זה דברים נעימים.

סעיד נפאע: המתנ"ס בכפר מרר הוא אחד מארבעת המתנ"סים שעדיין פועלים, או בין חמשת המתנ"סים שאחד מהם עומד להיסגר.

סעיד נפאע: מספר התושבים 19,000 איש, תקציב ביצוע של המתנ"ס עומד על 2.6 מיליון שקל.

סעיד נפאע: בחורפיש, 890,000 שקל; ג'וליס, 470,000 שקל; ינוח ג'ת, 690,000 ; ובאבו סנאן, 1.5 מיליון.

חמד עמאר: גמרת להם את התקציב של 10.4 מיליון רק על המתנ"ס.

סעיד נפאע: יש גם גירעונות וכל מיני דברים נוספים.

סעיד נפאע: אבל בוא נסתכל על שלומי עם 5,900 תושבים -תקציב המתנ"ס הוא 7,185,876 שקל.

סעיד נפאע: אתה שומע חמד עמאר היות ואתה חבר ממשלה כדי שתזכור.

סעיד נפאע: קצרין עם 6,500 תושבים - תקציב 6 מיליון פלוס.

סעיד נפאע: ראש פינה עם 2,600 תושבים – עם תקיב של 5 מיליון, וכמו שאמרתי מרר 19,000 תושבים – 2 מיליון, חורפיש עם 5,000 תושבים 890,000 שקל.

סעיד נפאע: ההבדל הוא עצום, די עם המספרים האלה.

סעיד נפאע: זאת עבודתו של מנהל המתנ"ס שהוכנה לצורך הדיון.

סעיד נפאע: אדוני היושב ראש, זה המצב.

סעיד נפאע: הדברים האלה אומרים דרשני, אדוני אני חושב שהבעיה היא בדיוק אותה הבעיה שאנחנו נתקלים בה עם נושא ה- matching עם משרד הרווחה, זה אותה דבר.

סעיד נפאע: הרי ידוע שתקציב המתנ"ס מורכב מזה ומזה ומזה ובין היתר מתקציב המועצה המקומית.

סעיד נפאע: חבריי דיברו על מצבן של המועצות המקומיות, המועצות לא יכולות להעביר את חלקן ולמעשה המתנ"סים 'אוכלים אותה' לא מקבלים ונכנסים לגירעון.

סעיד נפאע: גם לא הזכרתי שחלק מהמתנ"סים כבר עשרה חודשים לא שילמו משכורות, חלק ארבעה עשר חודשים, הכל מופיע בטבלה בעבודה אותה אמסור לך.

סעיד נפאע: לדעתי הוועדה צריכה לתת את הדעת, נשמע גם את האנשים כאן, ראשית בעניין ה-matching, לראות איך אפשר להתגבר על זה גם אם המועצה המקומית לא תצליח להעביר.

סעיד נפאע: לי יש הצעה ספציפית שגם אם המועצה המקומית לא תצליח להעביר שהמתנ"ס לא יפגע.

סעיד נפאע: לדעתי זה דבר אחד הוועדה צריכה לתת עליו את הדעת.

סעיד נפאע: הנקודה האחרונה שאני מבקש להתייחס אליה.

סעיד נפאע: אדוני כבוד היושב ראש מה שמדאיג הוא שעל אף המצב הכספי הזה חגגו/חגגנו לא מזמן את תכנית התמיכה במגזר הדרוזי עם 581 מיליון שקל, אבל התכנית הזו היא אחיזת עיניים, אני אסביר, על פי נתוני מרכז המחקר והמידע של הכנסת, אגב אותו ביקש חבר הכנסת חמד עמאר לקראת הדיון על התקציב.

חמד עמאר: סליחה, לצורך הפרוטוקול, מה שהוא מציג זה היה לפני התכנית.

סעיד נפאע: כן, זה לפני התכנית, אני אמרתי שזה היה לפני שעלה בכלל עניין התקציב.

סעיד נפאע: על פי הנתונים של מרכז המחקר והמידע של הכנסת ושל גילוי הדעת של חבר הכנסת חמד עמאר, הקיצוץ של משרד החינוך למגזר הדרוזי הוא 33% - מצד אחד קצצנו בתקציב - - -

יהודית גידלי: מ- 2009 ל- 2010?

סעיד נפאע: כן.

סעיד נפאע: 33% זה מתקציב 2009 ל- 2010, 2011.

סעיד נפאע: הקצוץ הוא 33% ואני מבין שהתכנית כאילו באה לכסות את על קיצוצי התקציב, ולא כיסתה חלק מהקיצוצים שהיו בתקציב.

סעיד נפאע: כבוד היושב ראש את הנתונים האלה אני לא מביא סתם.

סעיד נפאע: כשבאים באמת להחליט, איך ניתן לצאת מהמצב הזה אני חושב שהנתונים האלה לא מבשרים טובות, אלא אם ננסה למצוא לפחות איזה עיקרון הקצבה בלי לקשור אותו עם מצבן של המועצות המקומיות.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: רבותיי, למי יש כאן בשורות?

חיר נסראללה: ראש המועצה המקומית פקיעין ויושב ראש הפורום.

חיר נסראללה: צהריים טובים, אין בשורות את הבשורות נשאיר בצד.

חיר נסראללה: אתם מדברים כחברי כנסת ואנחנו מקשיבים, אני לא מדבר כחבר כנסת כי אני לא חושב להיות, אני מבקש לדבר על כמה נקודות ולהתחיל עם מה שהזכיר חבר הכנסת חמד עמאר.

חיר נסראללה: אני רוצה לומר דבר אחד, ושכולם יקשיבו כולל יושב ראש הוועדה.

חיר נסראללה: באמת תודה על יוזמתו של חבר הכנסת חמד עמאר, תודה לך ולחברי הכנסת.

חיר נסראללה: היום אף אחד לא מאמין לראשי המועצות ולא לאף אחד אחר, כי אנחנו מדברים על הנושא של המתנ"סים הרבה זמן.

חיר נסראללה: המתנ"סים התחילו כבר לצלוע, יתקנו אותי החבר'ה, יושב כאן מנהל המחוז, מאז שאני נכנסתי למועצה, אגב בקדנציה הקודמת אני זה שבנה את המתנ"ס שהיה אחד המתנ"סים המזהירים במדינה.

חיר נסראללה: נכון שהשתתפות של המועצה הייתה בסדר אבל מצבן של המועצות באמת היה אחר לגמרי מהמצב בו אנחנו נמצאים היום, והזכירו את זה חברי הכנסת.

חיר נסראללה: אתם מדברים על 12 מיליון חוב של המתנ"סים של אלה שסגורים ושנסגרו בתקופה האחרונה.

חיר נסראללה: אני רוצה לתקן ולומר שיש 4 מיליון שקל במשרד ראש הממשלה משנת 2009, ואני יודע מזה, עד היום לא הועבר הכסף ואם רוצים להעביר את הכסף זה מותנה כמובן שמשרד החינוך יהיה שותף לעניין.

חיר נסראללה: אני רוצה לומר משהו על משרד החינוך ואני מבקש שאף אחד לא יפגע, כולם מושכים ומוליכים אותנו שולל, אני חייב לומר את זה בפה מלא.

חיר נסראללה: כל הממשלות רק מדברות ומדברות "כמה כסף שאתה רוצה קח" אבל בסוף אתה לא רואה שקל שחוק אחד.

חיר נסראללה: כעת אני מדבר כראש מועצה, ראש מועצה היום אדוני, לא יעלה על הדעת כשיש לנו נוער בסיכון וכל החינוך הבלתי פורמאלי אצלנו מיובש, אין לנו שום אפשרות היום להפעיל את המתנ"סים.

חיר נסראללה: החברה למתנ"סים בעזרתה האדיבה נתנה מנהל מתנ"ס שעלה להם X כסף, כשרציתי להפעיל את המתנ"ס בשנה שעברה מנהל המחוז בא והם ביקשו ממני התחייבות שניתן 400,000 שקל לסגור את החובות כדי להפעיל את המתנ"ס.

חיר נסראללה: לי אין מאיפה לשלם 400,00 שקל, לא 1.4 מיליון.

חיר נסראללה: המועצות קורסות וכמובן שאני מטיל את האשמה למצב על משרד הפנים הממשלה, אחריות למצב אליו הגענו היום.

חיר נסראללה: אסור לנו להיות במצב שבו אנחנו נמצאים היום.

חיר נסראללה: אני מבקש להזכיר, שבינואר 2010 הייתה ישיבה עם שר הפנים בבית ג'אן, דובר שאנחנו נקבל תקציבים אפילו של חברת "מרמנת", כספים שיועברו אלינו כדי להפעיל את הנוער שלנו.

חיר נסראללה: היה מדובר להפעיל את זה עם תקציב "מרמנת" היות והיא לוקחת מאיתנו 25% מהתקציב שאנחנו מקבלים ממשרד החינוך, אנחנו לא צריכים מתווכים בדרך.

חיר נסראללה: עד היום העניין הזה לא מומש.

חיר נסראללה: אני מדבר על סיכום שהיה בינואר 2010.

חיר נסראללה: הוצאתי מכתבים כיושב ראש הפורום וגם סאלח פרז הוציא מכתבים, ועד היום לא קיבלנו שום התייחסות.

חיר נסראללה: אתמול הייתה לי שיחה עם יועץ השר סאהר אסמעיל שהעסק לא הולך.

חיר נסראללה: בינתיים מספט

חיר נסראללה: מבר ועד היום יש לנו 15,000 נערים שאין להם מה לעשות, הם ללא תעסוקה, מדובר על 15,000 נערים.

חיר נסראללה: מכתבים יצאו לכל הנוגעים בדבר.

חיר נסראללה: אתם מדברים על תרבות, היום האוכלוסייה הדרוזית מהווה 2% מהמדינה, כל התקציב למגזר הדרוזי בשנה שעברה היה 400,000 שקל, אני צריך באמת להיות שווה בין שווים, אני צריך לקבל מינימום 8 מיליון שקל ממשרד התרבות מתקציב שהוקצה על ידי הממשלה – וגם את זה אני לא רואה.

חיר נסראללה: השנה אומרים לנו שאולי באמת נגיע למיליון שקל.

חיר נסראללה: מה זה מיליון שקל, אני צריך את ה- 100,000 שקל של משרד התרבות?

חיר נסראללה: אני צריך את זה?

חיר נסראללה: אני צריך שמשרד התרבות יפעיל פעילות תרבותית שהיום אני לא יכול להפעיל.

חיר נסראללה: אתה יודע אדוני היושב ראש שהמועצות המקומיות היום לא יכולות להעביר כסף לא למתנ"סים ולא לשום גוף אחר אלא רק לעמותות ניתן להעביר כספים, זה ידוע לכולכם.

חיר נסראללה: את העמותה במתנ"סים פירקו על מנת שהעובדים יקבלו שכר, הזכיר חבר הכנסת שארבעה עשר חודשים לא קיבלו שכר, אני יכול לבשר לך שאצלי בפקיעין שלושים ושישה חודשים לא קיבלו שכר, אני יכול לבשר לך.

חיר נסראללה: הלכו לבית המשפט ופירקו את העמותה והמוסד לביטוח לאומי שילם חלק מהכסף.

חיר נסראללה: כמובן שיש הרבה דברים עליהם ניתן לדבר אבל אני אקצר, אני רוצה להזכיר שמבחינת התקציבים, חבר הכנסת אומר שאם נעשה את החלוקה של 681 מיליון שקל אז כל מועצה מגיעה ל- 10.4 מיליון שקל, אני רוצה לתקן אותך אדוני כי מה- 681 מיליון שקל יש להוריד 25 מיליון המיועדים לדליה ועוספייה, כלומר נשארנו עם 650 מיליון.

חיר נסראללה: הדבר השני תקציב החינוך בתכנית הזאת הוא 224 מיליון שקל, אם אתה מחלק את הסכום לשלוש עשרה רשויות לארבע שנים זה מיליון שקל לכל מועצה.

חיר נסראללה: מיליון שקל.

חיר נסראללה: אני באמת רוצה, שהפעם אחרי הישיבה אותה יזם חבר הכנסת חמד עמאר וכל החבר'ה הנכבדים שיושבים כאן בוועדת החינוך נבוא עם בשורה, לבוא לתושבים ולומר רבותיי אנחנו מגיעים לסוף הדרך כבר.

חיר נסראללה: חייבים להפעיל את החינוך הבלתי פורמאלי.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: משרד החינוך.

דוד פלבר: אנחנו שני נציגים ממשרד החינוך שנמצאים כאן, אני רפרנט של החברה למתנ"סים במשרד החינוך וסאהר אסמעיל יועץ השר.

דוד פלבר: ברשות

דוד פלבר: כם נחלק בינינו את ההתייחסות לעניין.

דוד פלבר: ראשית לגבי דבריו של חבר הכנסת על סגירת מתנ"סים.

דוד פלבר: אנחנו מפעילים קרוב ל- 150 מתנ"סים בכל הארץ, אנחנו מצטערים על כל אחד שנסגר.

אתי אלוני: 170.

דוד פלבר: המספר המדויק הוא 149, אבל הוא משתנה.

דוד פלבר: 170 זה במסמכים הישנים של החברה למתנ"סים, המספר עומד על 149.

דוד פלבר: אנחנו מצטערים על כל מתנ"ס שנסגר ויושב ראש הוועדה כאן יעיד שהיה כאן דיון לפני שבועיים-שלושה על מתנ"ס בקריית שמונה ולפני כן היה דיון על מתנ"ס בנהריה, כלומר שלא ישתמע שמתנ"סים נסגרים רק במגזר מסוים, אנחנו מצטערים על כל אחד שנסגר ולא משנה איפה הוא.

אלכס מילר: ומהי המסקנה מהעניין הזה?

דוד פלבר: המסקנה מהעניין הזה היא שאנחנו רוצים ושואפים לפעול באופן שוויוני בכל המגזרים, ואכן המשרד מתקצב באותו מידה את כל המתנ"סים.

אלכס מילר: לא.

אלכס מילר: המסקנה צריכה להיות אחרת.

אלכס מילר: אם נסגרים מתנ"סים כמו פטריות אחרי הגשם אז יש בעיה בניהול כל המנגנון הזה.

אלכס מילר: יכול להיות שהגיע הזמן לחשוב איך משנים.

אלכס מילר: תשמע זה שאני מקיים ישיבה לפני כמה שבועות על קריית שמונה, נהריה ועל הדרוזים זה לא כדי לעודד את המצב ולומר "תראו אתם לא הראשונים שהגעתם לכאן אז אל תחשבו שמפלים כאן מגזר שלם של דרוזים".

אלכס מילר: רבותיי, יש לכם בעיה רצינית, סוגרים מתנ"סים בכל המגזרים אז צריך לחשוב.

דוד פלבר: כדאי שחברי הכנסת מהמגזר הדרוזי וממגזר המיעוטים ידעו שאין הפלייה במשרד החינוך.

דוד פלבר: אנחנו מתקציבים את כל המתנ"סים באופן אחיד על ידי שכר המנהל בסדר גודל של 300,000 שקל בשנה לשכר המנהל, זה אחיד למגזר היהודי, הדרוזי, בצפון ובמערב התקציב הוא אחיד.

דוד פלבר: יש קשיים בחברה למתנ"סים עצמה, יש קשיים שהם עכשיו גם בעזרת הוועדה כאן וגם בעזרת גורמים נוספים עובדים על הגדרת החברה כזרוע ביצוע של הממשלה, יכול להיות שזה יקל על חלק מהעברת התקציבים.

דוד פלבר: כיום אנחנו מדברים על 12 מיליון שקל קונקרטיים, אגב הבעיה דומה בקריית שמונה ובנהריה, הבעיה היא של השלטון המקומי, ואני מצטער שאני מגלגל את זה.

דוד פלבר: אנחנו כן נותנים סכום אחיד לכולם, אנחנו לא מושלמים אבל הבעיה הניהולית היא בהתנהלות מול השלטון המקומי.

דוד פלבר: לשלטון המקומי יש את הקשיים שלו לא בגללו, גם אנחנו לא נוכל לפתור אותם, בכל המקומות האלה כולל הרשויות הדרוזיות גם בקריית שמונה ובמקומות אחרים הרשות המקומית לא עומדת בהתחייבות שלה.

דוד פלבר: סאהר אסמעיל בשיתוף עם משרדי ממשלה נוספים עובדים על ניסיון לגייס את ה- 12 מיליון שקל, גם זה לא יעבור דרך תקציב משרד החינוך כי אנחנו לא יכולים להעביר למתנ"ס ולא לרשות וזה יעבור דרך משרד הפנים.

דוד פלבר: משרד ראש הממשלה ייתן, משרד הפנים ייתן, הכוונה שלנו היא להזרים כסף לשלטון המקומי.

אלכס מילר: מתי?

אלכס מילר: ורק בנושא של המתנ"סים ושלא יוצר מצב שעכשיו הזרמתם כסף.

דוד פלבר: החוזה הוא בין הרשות למקומית למתנ"ס.

סאהר אסמעיל: בהמשך לדבריו של דוד פלבר, אכן כמו אמר חברנו חי נסארללה מאז שהוצגה הבעיה בפני שר החינוך, שר החינוך נתן הנחיה להיכנס לעובי בעיית המתנ"סים בכלל ובמגזר הדרוזי בפרט, כמו כן המשרד פועל לפתרון הבעיה הכוללת של המתנ"סים בכלל.

סאהר אסמעיל: בנוגע לעניין של ה- 4 מיליון שקל, אכן משרד ראש הממשלה אישר את ההשתתפות בסכום הזה אבל הוא התנה אותו בשחרור אם יהיה פתרון קולקטיבי של הבעיה ומציאת עוד מקורות רק אז הוא ישחרר את הכסף.

אלכס מילר: כלומר, יש 4 מיליון שקל וכעת חסרים 8.5 מיליון.

סאהר אסמעיל: הבעיה צריכה להיפתר בפתרון בין משרדי, קיימנו דיונים רבים עם משרד הפנים עם המנכ"ל ואחרים.

אלכס מילר: אם קיימת המון דיונים, אז יש כנראה מסקנות.

סאהר אסמעיל: יש מגמת סיוע בחלק מהחוב שנשאר, יש כאן גם פנייה למשרד לפיתוח הנגב והגליל, לאחרונה לפני כשלושה שבועות הם הביעו נכונות להשתתף בפתרון.

סאהר אסמעיל: הבעיה נמצאת בשלב של פתרון מתקדם.

אלכס מילר: האוצר נותן משהו?

סהאר עסמאיל: הכסף מגיע מהאוצר.

אלכס מילר: הצליח לצאת מהעניין הזה ללא כל השתתפות.

סהאר עסמאיל: הפתרון כולל גיוס משאבים על בסיס תכנית ההבראה בתיאום עם החברה למתנ"סים, מיד עמיתי יציג את הדברים, אני מקווה שנגיע באמת לפתרון בזמן הקרוב.

סהאר עסמאיל: אני חייב להתייחס לשני דברים, גם לעניין "מרמנת" ותקציב '

סהאר עסמאיל: חברה ונוער', כמו שנאמר אכן זה לא עבר כי הכסף היה עובר דרך צינור שנקרא "מרמנת", כדי לשנות את התהליך הזה ולבנות ערוץ תקציבי חדש דרך אגף חברה ונוער של משרד החינוך יש תהליך שארך זמן על ידי המחלקות המשפטיות, זה אכן בוצע, היה עיכוב מצדו של האוצר בהעברת התקציבית, כלומר נזילות הכסף, קיבלנו עדכון מהמנכ"ל שהאוצר כבר העביר את התקציב.

סהאר עסמאיל: אני מקווה שהכסף של "תכנית צדק" יועבר דרך אגף חברה ונוער, והפתרון יהיה כבר בימים הקרובים.

סהאר עסמאיל: בנוגע לתכנית החומש, גם כאן אני חייב להתייחס למה שנאמר כאן על התקציב, כמו שגילה חבר הכנסת חברנו חמד עמאר בעניין היתרה שנשארה בתכנית החומש שהסתיימה ואז הופיע שם הקיצוץ.

סהאר עסמאיל: לאחר קיומה של תכנית החומש החדשה הכל עודכן בנוסף לתקציב משרד החינוך בכלל למגזר הלא יהודי.

סהאר עסמאיל: למגזר הדרוזי בפרט חלה עלייה משמעותית בכל ההיבטים והגוונים של הפעילויות הן בתחום הפדגוגי והן בתחום החינוך הבלתי פורמאלי, גם בהיבט הפיזי ישנה עלייה משמעותית בתקציב למגזר הדרוזי של משרד החינוך.

סעיד נפאע: אני לא מבין, או אתם או המרכז המחקר והמידע של הכנסת, זה באמת לא מדויק.

אלכס מילר: הוא מעדכן את הנושא אז קבל את העדכון.

סעיד נפאע: אדוני, הבעיה היא לא לשמוע שיש כוונות, עם כוונות לא הולכים לבנק, אם הוא לא יקבל את הסעיף התקציבי ויהיה ברור לאן הולך הכסף, הוא לא יכול לעשות, גם הפורום יכול לקוות וגם אנחנו נמשיך לקוות.

סאהר אסמעיל: ברור שעם כוונות לא הולכים לבנק, זה התחיל עם כוונות והמשיך בעשייה למציאת הפתרון, מי כמוך חבר הכנסת שהייתה סגן החינוך ואתה יודע שהכל כרוך בהיבטים משפטיים ובאישור משפטי.

חמד עמאר: כמה זמן סגורים המתנ"סים?

סאהר אסמעיל: הרבה שנים.

ברק אמיתי: צהריים טובים, אני לא יודע אם אוכל להגדיר את עצמי כאיש בשורות למרות, אולי פה ושם בכמה נקודות שהוזכרו כאן.

ברק אמיתי: אני חושב שיש דבר שכולנו צריכים לדעת, צפון זה פריפריה ופה אנחנו בפריפריה של הפריפריה וכדאי שנשים את זה על השולחן.

ברק אמיתי: אגב, נהריה לא קשור לכספים -, לא בגלל התנהלות כספית, וקריית שמונה כן, והיינו כאן בדיון משותף.

ברק אמיתי: האחריות על ניהול, אני אומר את זה וגם אמרתי את זה בהקשר של קריית שמונה, חייבת להיות, אני אומר את זה בשם החברה למתנ"סים כי המנהלים הם של החברה למתנ"סים.

ברק אמיתי: שיננו לנוהל שונה של התנהלות כספית, אגב עם נוהל הזה לראשי הרשויות לא יהיה נוח, לא יהיה להם נוח מפני שאנחנו לא נוציא כספים שאין לנו, לא נוציא כספים שהם לא ברורים ולא נמצאים על השולחן, ויתכן ונאלץ לצמצם.

ברק אמיתי: לכן נדמה לי, שה- 12 מיליון יכולים להביא לפתיחת מתנ"סים שגם ישגשגו כמו בעבר.

ברק אמיתי: כשהיה לי קשר עם חיר נסראללה או עם ינוח ג'ת או עם פקיעין וגם עם אחרים, הקשר לצערי תמיד היה מול הגירעון של 2.5 או 2 מיליון, ואיך אפשר להפעיל מתנ"ס אם אין הזרמה מיידית של חלק מהכסף אפילו אם זה כסף של החברה.

אלכס מילר: לפני שאתה מסיים, קח את זה לכיוון שחשוב לי.

אלכס מילר: יש כעת 12 מיליון גירעון ואמרו לנו שתוך תקופה קצרה יהיו ה- 12 מיליון שקל וסוגרים את הגירעון, פתחתם מתנ"סים, כמה מתנ"סים תפתחו?

ברק אמיתי: אנחנו חוזרים לפתוח את כולם.

אלכס מילר: איזה מספר?

ברק אמיתי: תשעה מתנ"סים.

אלכס מילר: היו עשרה.

ברק אמיתי: יהיה עשרה כשאנחנו לוקחים את עוספייה ובשני ישובים.

אלכס מילר: עשרה, ופותחים דף חדש.

אלכס מילר: אתה משלם את המשכורות למנהלים, מאיפה תמומן הפעילות?

אלכס מילר: מפתיחת הדף החדש והלאה מי מתקצב את הפעילות?

ברק אמיתי: ברגע שיהיה לנו תקציב של רשות והרשות חייבת להתחייב לתקורות של תחזוקת מבנים וחלק מהמנהלה בכל המתנ"סים, זה הוכח במרר, זה הוכח באבו סנאן וזה הוכח במקומות אחרים, גם בינוח ג'ת.

אלכס מילר: התחלתם כבר בדיאלוג עם ראשי הרשויות על התחייבות?

ברק אמיתי: כן, אנחנו בדיאלוג.

אלכס מילר: איפה אתה היום בנוגע לפעילות של עשרה מתנ"סים איתם אתה פותח דף חדש?

אלכס מילר: אילו רשויות התחייבו לך כבר על הדברים שאתה מצפה מהם?

ברק אמיתי: בלי שום קשר לישיבה של היום, שלשום ישבתי במשרד הפנים לגבי ינוח ג'ת, בלי שום קשר כי זה חלק מהתהליך.

אלכס מילר: אגב, כאן אתה יכול לתת את הקרדיט.

ברק אמיתי: את הקרדיט אני אתן כי אני נמצא בסיפור הזה כבר שנה וחצי והוא ואומר שנתיים, אני מקווה שעניין ה- 12 יהיה אמיתי.

ברק אמיתי: בינוח ג'ת אנחנו לא סוגרים כי יש כבר הסדר מול החשב המלווה ומול ראש הרשות המלווה, בחורפיש אני יושב השבוע עם ראש הרשות.

ברק אמיתי: כך שבשני המקומות האלה אנחנו לקראת פתרונות עם תכנית הבראה.

אלכס מילר: מתוך עשרה, שניים כבר סגרת.

אלכס מילר: כמה זמן אתה צריך כדי לסגור את השאר?

אלכס מילר: אני מתכוון סגורים, מבחינת תכנית העבודה.

ברק אמיתי: במרר ואבו סנאן, כבר עובדים.

ברק אמיתי: בינוח ג'ת, החשש מסגירה יורד מסדר היום בכלל, אני חושב שחשוב להגיד את הזה, זו בשורה.

ברק אמיתי: אנחנו נצטרך לבנות תכנית לכל אחד מהמתנ"סים על בסיס ה- 12 מיליון.

אלכס מילר: האם זה סוגר את הכל?

ברק אמיתי: יכול להיות, כאן אני רוצה לשתף אתכם ואני אצטרך את עזרתכם ו את עזרתו של משרד הפנים עם רשם העמותות, כי לנאסר לא הייתה בררה והוא הביא את העמותה לפרוק כמו ביכרא וצריך למצוא דרך כדי לרשום עמותה חדשה.

ברק אמיתי: כשישבתי אצל נאסר אמרתי לו "אתה מביא את זה לפירוק ואתה תהייה בבעיה עם רשם העמותות", כאן אני אצטרך עזרה של משרד הפנים.

מה עם המתנ"סים שעדיין סגורים לגמרי?

ברק אמיתי: התייחסתי לבית ג'אן, פקיעין, חורפיש בהקפאה וזה כבר בסידור.

אלכס מילר: תוך כמה זמן אתה חושב שתשלים את תכנית העבודה לכל מתנ"ס ומתנ"ס?

ברק אמיתי: במתנ"סים שהם לא במצב פירוק, ברגע שיהיה הכסף זה יהיה במידי כולל מנהלים.

ברק אמיתי: במתנ"סים האחרים, לצערי בבית ג'אן חשבנו לפני חצי שנה שאנחנו פותחים אבל מסתבר שיש קשיים בגלל הנושא המשפטי, כאן נגעתי בנושא של מפרק.

חיר נסראללה: אתה מדבר כאילו יש לך כבר 12 מיליון שקל, מאיפה?

חיר נסראללה: זה יכול להימשך עוד חמש עשרה שנה.

אלכס מילר: הוא לא הגורם האחראי לסגירת הגירעון, הוא אומר שברגע שסגרתם את הגירעון הוא מתחיל להפעיל.

אלכס מילר: אני צריך לשמוע ממנו כמה זמן ייקח לו להפעיל אחרי שיסגרו את הגירעון, הוא נותן מענה למנגנון שהמדינה רוצה להפעיל בשביל לפתוח דף חדש.

סעיד נפאע: עדיין עומדת השאלה האם זה מותנה בהשתתפות המועצות המקומיות?

ברק אמיתי: אם יהיו ה- 12 מיליון המועצות לא תצטרכנה, ההתחייבות שלהן תהייה צריכה להיות לעתיד, כלומר התחייבות תקציבית שנתית.

אלכס מילר: משרד האוצר, אתה רואה שלפתרון הבעיה כאן צריכים דחיפה כי אחרת אנחנו מתחילים להיכנס למצב אבסורדי.

אלכס מילר: כך או אחרת גם אם משרדים קטנים יותר כמו המשרד לפיתוח הנגב והגליל ואחרים כמו השלטון המקומי, אני לא יודע מהו המנגנון שהולך להיות אצלכם כעת.

אלכס מילר: ראובן הוא הסגן האחראי על השלטון המקומי?

אלכס מילר: תהייה לי שיחה אישית איתו על העניין הזה.

אלכס מילר: האם יש מצב שאתם תפעילו סינרגיה לדחיפה של כל הסיפור הזה למגזר הדרוזי, כך או אחרת הרי כל העניין כולל ההעברות צריכים לעבור דרכם, הרי גם אם תהיינה העברות תקציביות שתביאו לוועדת הכספים, כי זה לא עניין סטנדרטי ולא תחת ספר התקציב וצריכה להיות העברה שתרכז את כל המשרדים, משרד החינוך, המשרד לפיתוח הנגב והגליל ומשרד ראש הממשלה.

אלכס מילר: האם אתם תוסיפו עוד משהו לעניין הזה כדי למנוע את הסגירה?

אורי שמרת: אני מבין, שהגירעון נוצר עקב חוסר העברת הכספים של המועצות המקומיות.

סעיד נפאע: היה להם עודף, והם שמרו אותו בבנק.

אורי שמרת: אני אומר את זה לצורך הבנה.

אלכס מילר: כרגע שיש דיון על הסדר הגירעון שיש כרגע במגזר הדרוזי כדי לאפשר פתיחת דף חדש וניהול תקין, דיון של משרד החינוך, משרד ראש הממשלה והמשרד לפיתוח הנגב והגליל.

אורי שמרת: אני רוצה להתייחס לנקודה שלפני כחודשיים עברה החלטת ממשלה לתכנית להעצמת המגזר הדרוזי בסכום של 670 מיליון שקל לארבע שנים, מהם 30 מיליון שקל הוקצו ספציפית לחינוך בלתי פורמאלי.

אורי שמרת: אני ישבתי עם נציגי משרד ראש הממשלה ועם צוות חינוך על התכנית, ישבתי ובכלל לא העלו את הנושא הזה, הם אמרו שהם רוצים 30 מיליון שקל לחינוך בלתי פורמאלי.

אלכס מילר: מי הם אלה שלא העלו?

אורי שמרת: נציג ראש הממשלה שהוא אחראי על המגזר הדרוזי, הוא בכלל לא העלה את הנושא הזה, התכנית הזאת היא בדיוק בשביל נושאים כאלה.

אלכס מילר: זה בסדר, אבל אני לא יכול לנהל את המערך ציבורי-פרלמנטארי לפי נציג ראש הממשלה שאחראי על המגזר הדרוזי, זה שהוא מנווט בכיוון שנראה לו טוב יותר זה העניין שלו.

אלכס מילר: כרגע הסוגיה של המתנ"סים שנדונה בכל המשרדים זה לא משהו שפתאום נזכרנו.

אלכס מילר: אתה מבין שיש התדיינות בין כל המשרדים.

חמד עמאר: שים לב לנקודה ש-30 מיליון זה לארבע שנים, כלומר כל שנה זה 7.5 מיליון, מה שדרוש לנו זה 12 מיליון.

אלכס מילר: זה משהו אחר, יכול להיות שזה יגיע מתקציב אחר.

אורי שמרת: אף אחד לא אמר לך שה- 30 מיליון הם לצורך זה, אם בסדרי העדיפויות של המגזר הדרוזי זה לפתוח חזרה את המתנ"סים, אם זה בסדרי העדיפויות אז אפשר לא לחלק את הכסף ליניארי אלא קודם לסגור, ואז שימושים אחרים בחינוך הבלתי פורמאלי.

אלכס מילר: מי קובע?

אלכס מילר: המדינה קובעת.

ממשלת ישראל, יש הבדל כי מדינה זו מדינה וממשלה זו ממשלה.

הרי לממשלה יש ראש ממשלה והוא צריך לקבוע ויש שר אוצר.

אלכס מילר: במדינה מתוקנת מי שמנהל את המדינה זו הממשלה.

האופוזיציה אומרת את דבריה ולא רוצים שתטיל עליהם אחריות.

אורי שמרת: גם במקרה הזה הכסף יושב במשרד החינוך, אבל לבוא למשרד האוצר חודשיים אחרי שהוא שם ספציפית לתחום החינוך, סכום תוספתי של 70 מיליון שקל ולהגיד לו רגע, נכון שלפני חודשיים שמת 70 מיליון שקל למגזר הדרוזי, זו תכנית לארבע שנים ולא תכנית חומש כמו שהיה בפעם הקודמת, ועכשיו לבוא לבקש עוד כסף ובעוד חודשיים יבוא לבקש כסף למשהו אחר כשהמטרה הייתה יכולה להיות ראויה.

אורי שמרת: אבל בסופו של דבר 70 מיליון שקל שמתוכם 30 מיליון מהם לחינוך הפורמאלי אז שייקחו את הכסף הזה ושיצבעו אותו.

ואלה שמחכים לחינוך הבלתי פורמאלי נגיד להם אתם לא ביקשתם אז לא תקבלו.

הרי אנחנו לא צריכים לנהל את הדיאלוג ביניכם למשרד החינוך, הוא יודע בדיוק לאן הולך הכסף.

אורי שמרת: לכסף יש ייעוד.

כך פגענו בפעילויות ולא עשינו כלום.

חמד עמאר: חשוב מאוד אדוני היושב ראש שנציג משרד החינוך שישב בכל הפורומים האלה לניהול פתרון בעיית המתנ"סים, הוא בא והציג את העמדה של משרד ראש הממשלה שמקצה 4 מיליון שקל, אמרת שהמשרד לפיתוח הנגב והגליל, משרד החינוך ומשרד הפנים.

חמד עמאר: זה לא קשור לתכנית של הארבע שנים, חשוב מאוד להדגיש את הנקודה הזאת.

אלכס מילר: אנחנו לא במצב של המצאת הגלגל, יש מנגנון להפעלת פעילות תרבותית בישראל על ידי המתנ"סים, כרגע המדינה-הממשלה החליטה להרחיב את הפעילות הבלתי פורמאלית במגזר הדרוזי בלי שום קשר לפעילות המתנ"סים, אי אפשר להתנות ואי אפשר להגיד לעיר שיש בה תיאטרון מספיק שיש לך תיאטרון ולכן אפשר לסגור לך את המתנ"ס.

אלכס מילר: לא באתי כעת להגיד לך שאתה חלק מהעסקה הזאת כי ראית שיש כסף.

אלכס מילר: אני מבקש ממשרד האוצר להיות הגוף המרכז והדוחף את כל הנושא הזה כי יש כסף, משרד ראש הממשלה אומר לך שיש תקציב מיועד ויכול להיות שצריכים שם דחיפה ויתכן שתוספת של מיליון אחד או שניים ממשרד האוצר ללא קשר לעניין תקדם את הנושא הזה.

אלכס מילר: זה יהיה מחווה שבסופו של דבר לדעתי יפתור את הבעיה.

אלכס מילר: הרי המטרה שלך היא, שכמה שיותר תהייה פעילות.

אלכס מילר: הרי לא מדובר בכסף פרטי אלא מדובר כאן על כסף של משלמי המיסים שאיתו המדינה רוצה לקדם מדיניות מסוימת.

אלכס מילר: אם אתה נמצא במצב הזנחה של שנים של החינוך הבלתי פורמאלי במגזר וכעת נותנים 30 מיליון לחינוך הבלתי פורמאלי.

אלכס מילר: היום אתה יכול להגדיר פעילות בלתי פורמאלית?

אלכס מילר: יש את תנועות הנוער, יש את ספורט, קייטנות ועוד אלף ואחד דברים, המתנ"סים זה משהו אחד, מתנ"סים זה משהו שהמדינה נותנת לו פתרון כלשהו, לדעתי צריך לחשוב איך בונים אותו.

אלכס מילר: כרגע יש גירעון של 12.5 מיליון ונמצא פתרון, צריך לרכז את המשרדים ושתינתן יד לכל אותן ההעברות כדי שהעסק יפעל.

אלכס מילר: הם פונים אליכם ואתם מתחילים שוב לקיים ישיבות על גבי ישיבות ולטעון שזה חלק מזה ומזה.

אלכס מילר: יש כאן שלושה משרדים שמוכנים לסייע וצריך לתת את הדחיפה.

אלכס מילר: אני חושב שמשרד האוצר הוא המשרד שצריך לרכז.

אלכס מילר: השלב הבא לדעתי הוא שכל נושא החברה למתנ"סים צריך להתנהל בצורה אחרת לחלוטין, לא הרשויות המקומיות אלא המדינה עם תקציב שמגיע מהמדינה, מה שאמור להגיע דרך השלטון המקומי לקחת את הכסף הזה ותזרמו אותו למקום שמרכז את העניין, ושהכל יהיה מנוהל במרוכז ולא נגיע לגירעון.

אלכס מילר: כשאתם מתחילים להקים כל מיני צינורות העברה זה לא עובד.

אלכס מילר: הבקשה לא בעייתית מבחינתכם.

אורי שמרת: התחלתי לומר שזה לא הגיוני שאחרי שאושרה התכנית לפני כחודשיים יבואו לבקש עוד כסף למגזר הדרוזי ולא הזכירו את זה בזמן התכנית.

אורי שמרת: זה הדבר הראשון לעניין זה.

אורי שמרת: שנית, משרד האוצר הוא משרד רוחבי, הוא מתעסק במקרו ולא במיקרו של המיקרו, אם נסגר מתנ"ס מסוים במגזר הדרוזי או מתנ"ס מסוים בקריית שמונה או בנהריה, כל עוד זה במיקרו, עם כל הכבוד זה לא משרד האוצר, באמת זה לא משרד האוצר.

אורי שמרת: אם עכשיו אם אני אחליט שאני מעביר כסף ספציפית למתנ"סים יש לזה השלכות רוחב ואז אני אצטרך להעביר לכל הארץ.

אורי שמרת: אני לא יכול להחליט שאני כמשרד האוצר כמשרד רוחבי, להחליט שלמתנ"ס בבית ג'אן ולפקיעין אני מעביר כסף ולמתנ"ס ולקריית שמונה אני לא מעביר כסף.

אורי שמרת: ברגע שמחליטים להעביר כסף ואם זה בא ממשרד האוצר שהוא משרד רוחבי שמסתכל על המקרו זאת אומרת להעביר כסף לכולם.

גאלב מג'אדלה: אתה כל הזמן מתגונן ואנחנו לא מקבלים את מה שאתה אומר, התפיסה צריכה להיות שוויונית כי בקריית שמונה יש לו את תקציב מלא שהוא קיבל ממשרד האוצר במשרד החינוך, וכמו שאנחנו רואים את הפערים של שישים שנה, אנחנו מתקדמים בשנים ועדיין יש את אותם פערים.

אורי שמרת: אני מבקש לסיים.

גאלב מג'אדלה: אתה יכול לסיים, אני מבקש ממך כאילו שמי שיושב כאן לא מבין את האוצר ולא את תכניותיו.

גאלב מג'אדלה: אני אומר לך שהבעיה של יושב ראש הפורום וראשי הרשויות אם היו מקבלים במשך השנים, אני לא מדבר על הממשלה ספציפית, אם הם היו מקבלים את מה שמגיע להם כמו כל אזרחי ישראל, כמו המקומות האחרים לא הייתה להם בעיה.

גאלב מג'אדלה: הם כל הזמן היו בפערים ואתה מגדיל את הפערים, ועם הפערים האלה אתה מנסה כעת לפתור בעיות אחרות.

אורי שמרת: אני לא מגדיל פערים, ראינו את זה בתכנית הארבע שנתית.

אורי שמרת: משרד האוצר בסופו של דבר מתקצב את החברה למתנ"סים, זו חברה רוחבית שמספקת מנהלים.

אורי שמרת: מי שאמור לתקצב את המתנ"סים אלו הן באמת הרשויות המקומיות שגם להן יש אחריות לתושבים שחיים ברשות.

אורי שמרת: גם להם יש את האחריות הזאת.

אורי שמרת: היה והרשויות המקומיות לפי סדרי העדיפות שלהן לא העבירו כסף למתנ"סים ואומרים שהרשויות המקומיות במצב קשה ואין להן כסף, צריך לבדוק עם משרד הפנים למה לרשויות המקומיות אין כסף, אבל זה לא עניין שסגרו מתנ"ס או לא סגרו מתנ"ס, זה עניין של הרשויות המקומיות שמצבן קשה וזה בא בסינרגיה יחד עם וועדת חינוך.

אורי שמרת: אני בצוות חינוך מסתכל על החינוך ואני לא מסתכל על מצבה הקשה של רשות כזאת או אחרת.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: השלטון המקומי, בבקשה.

אתי אלוני: תודה אדוני היושב ראש.

אתי אלוני: אני רוצה לקחת את העניין אחורה ולהגיד שאני מברכת שנמצא פתרון נקודתי.

אתי אלוני: אני רוצה לומר שאני מודאגת מבעיית השורש כפי שאתה העלית את הבעיה אדוני היושב ראש.

אתי אלוני: ההתקשרות למתנ"ס מקומי, אגב יש לנו 170 מתנ"סים שפרוסים בשלטון המקומי לפחות לפי דברי החברה למתנ"סים, לצד 500 מתנ"סים נוספים שאינם מהחברה למתנ"סים אלא מארגון המרכזים הקהילתיים שהם מנוהלים גם על ידי החברה הכלכלית, אבל הם ברובם של הרשות.

אתי אלוני: זה כדי לקבל פרופורציות, והם אינם גירעוניים.

אתי אלוני: התארגנות של מתנ"ס מקומי בהתקשרות של החברה למתנ"סים לבין הרשות המקומית היא התקשרות משותפת.

אתי אלוני: כאשר המימון של מנהל המתנ"ס הוא על ידי החברה למתנ"סים ואין בילתא, כלומר ותו לא.

אתי אלוני: כשאני אומרת ותו לא זה כי עיקר הנטל של התחזוקה, של העובדים הנוספים, של הפעילות וכדומה הוא על הרשות.

אתי אלוני: אני שומעת לא מעט ראשי רשויות שהן לא גירעוניות שבאים ואומרים "בשביל מה אני צריך אתה זה, אני דרך החברה הכלכלית אקים לי מתנ"ס משלי, אני אמנה את המנהל שלי, ואני אעשה את זה".

אתי אלוני: יש את אשדוד ועוד הרבה מקומות שאתם מכירים.

קריאה: תל אביב ועוד רשויות שעושות את זה מצוין.

אלכס מילר: סליחה בלי הפרעות, יש שתי אופציות אחת שאני אתן לך רשות דיבור והשנייה שאתה תגיד את מה שיש לך מחוץ לדלת.

אלכס מילר: אני מבקש לשמור על דרך תרבות, תבקש זכות דיבור ותקבל.

אתי אלוני: בחלוקת הנטל הקיימת היום, כשישנו גירעון בתוך המתנ"ס, החברה למתנ"סים בחלק מהמקרים יוצאת, ואיך אומרים לי ראשי הרשויות "אנחנו נשארים כאן כדי לכסות את הגירעונות" ואני מדברת על רשויות לא גירעוניות, על ראשי רשויות לא גירעוניים.

אתי אלוני: אני חושבת שאמר גם מנכ"ל החברה למתנ"סים, אולי זו הבשורה שאני רוצה להביא לדיון הזה, הזמנו אות לדיון אחרי חליפות מכתבים בין שר החינוך ליושב ראש השלטון המקומי, שאמר שאכן יש בעיה.

אתי אלוני: אני באה עכשיו מדיון בוועדת ביקורת לענייני המדינה ודוקטור שושני אמר "אכן יש בעיה בחברה למתנ"סים, אנחנו מנסים לטפל בה".

אתי אלוני: לא מדובר רק בקריית שמונה, לא רק מטולה והמגזר הדרוזי שלשמו אנחנו כאן.

אתי אלוני: אני רוצה לומר שבהתייעצות עם המנכ"ל שלכם שאותו אנחנו מכבדים אותו, אומרים שצריכה להיות התקשרות מסוג אחר.

אתי אלוני: התקשרות עומק שאומרת איפה אנחנו מתחלקים בעניין הזה, אנחנו הרשויות המקומיות.

אתי אלוני: לא יתכן שרוב הנטל נופל עלינו בין אם נתנו מענקי איזון ובין אם לא נתנו לנו מענקי איזון.

אתי אלוני: זה נכון שחלק מהעובדה שיש קיצוץ בתקציבים לרשויות המקומיות אז מטבע הדברים בתעדוף של ראש הרשות זה קודם לשלם משכורת ולא להעביר את זה לפעילות.

אתי אלוני: בסיפא אני אומרת, שהסיכום שלנו עם החברה למתנ"סים אומר שהוקם צוות יחד עם נציגכם לבדיקת חוזה ההתקשרות.

אתי אלוני: אני מקווה שזאת בשורה כי אני מקווה שאנחנו גם נחלק את המאזנים ובעיקר נגדיר מהם חוקי הפיקוח, אם אתם מממנים מנהל, בעיניי אחד המדדים שלו זה לא להיות גירעוני, זאת האחריות של המנהל, וזה אחד הדברים למדדים של מנהל חוץ מהישגים.

אתי אלוני: אבל אם הוא גירעוני או מנהל גירעון או מנהל פעילות שאין לה כיסוי תקציבי, של מי הבעיה כאן?

אתי אלוני: רבותיי, לא ראש הרשות מנהל את המתנ"ס, הוא רק בא לבקש ממנו הלוואה מהבנק כדי לכסות את הגירעונות.

אתי אלוני: לכן אני חושבת שיש כאן שותפות ובשותפות הזאת אי אפשר לזרוק על מי שנותן לך את המבנה כי הוא בעל הבית בחורפיש או בית ג'אן, נהריה או מטולה.

אתי אלוני: אם רוצים לעשות משהו זה צריך להיות להצלחות ולכישלונות.

אתי אלוני: אני חושבת שבעניין הזה אם נלך יחד ונגיד שזה מחייב גם את המשרד וגם את האוצר להרחיב את התקציבים כדי לדעת שאנחנו הולכים לדרך חדשה, זה גם פיקוח, גם חוזה חדש.

אתי אלוני: עלתה גם הצעה נוספת, אולי גם זו בשורה, להקים איזו קרן הלוואות משותפת לעניין הזה, אני מניחה ששמעתם את הרעיונות האלה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: סלאמן דבור בבקשה.

סלאמן דבור: אני מודה לכם שהנושא שלנו הוצף, מודה ליוזם ומודה לך שנענית לבקשה.

סלאמן דבור: סוף סוף שומעים על המתנ"סים במגזר הדרוזי ועל הצרה שלהם.

סלאמן דבור: אני דוחה על הסף את הדברים שנאמרו על ידי משרד הפנים, איפה היה משרד הפנים לאורך כל השנים?

סלאמן דבור: אתם באים עכשיו אחרי שהחלב נשפך.

סלאמן דבור: איפה הייתם כל השנים?

סלאמן דבור: סליחה, אני מתכוון לשלטון המקומי.

סלאמן דבור: איפה הייתם כל השנים?

סלאמן דבור: איפה הייתם כשראשי הרשויות חתמו על התחייבויות כספיות למתנ"סים ולא כבדו אותן?

סלאמן דבור: איפה הייתם?

סלאמן דבור: בגלל זה אנחנו יושבים כאן.

סלאמן דבור: אנחנו דיברנו והמשכו לדבר, אני מה- 7 בינואר 2010 שמעתי את שר החינוך בבית ג'אן ומאז אני עם תקווה שהנה פותרים את הבעיה.

סלאמן דבור: התקיימו ישיבות על גבי ישיבות ובסוף שר החינוך אומר "אין לי כסף".

סלאמן דבור: אז בשביל מה אתם אומרים לנו מה- 7 בינואר שאתם הולכים לפתור לנו את הבעיה?

סלאמן דבור: מעבר לפעילות, בבית ג'אן נסגר מתנ"ס בשנת 1999, משנת 1999 אני לא יודע איזו פעילות נעשתה בבית ג'אן, מדובר על אחת עשר שנה שהילדים שלנו מסתובבים בכבישים וברחובות ויש הידרדרות רצינית בכל התחומים ואף אחד לא נותן לכך את המענה.

סלאמן דבור: שוכחים דבר אחד שהוא נוסף לחוסר הפעילות בישובים, הרי כולנו רוצים בהעצמה של החברה שלנו, של הקהילה שלנו.

סלאמן דבור: עלי יש ביקורת קשה מאוד כשרואים שהמתנ"ס בבית ג'אן נסגר בשנת 1999 והיום קשה מאוד לפתוח אותו, איך אתם רוצים שאני אפעל כדי שאסגור את המתנ"ס שלי בינוח ג'ת?

סלאמן דבור: אני לא אופטימי.

סלאמן דבור: אנחנו צריכים לזכור גם שהמתנ"ס מהווה מקור תעסוקה לנשים דרוזיות שלא יוצאות מהבית.

סלאמן דבור: כשאני אסגור את המתנ"ס שלי גם שבע-שמונה משפחות הולכות הביתה ומצטרפות למעגל האבטלה במגזר הדרוזי שעובר את ה- 50% בגילאי 19 עד 48.

סלאמן דבור: אני מבקש אדוני כבוד היושב ראש לעקוב אחר העניין שהפתרון למתנ"סים לא יהיה כדור אקמול.

סלאמן דבור: שיינתן פתרון יסודי לבעיה, המנהלים עבדו ועשו את שלהם כדי למנוע גירעון, כשראש המועצה מתחייב על שטר של 500,000 שקל ובסוף השנה הוא לא יכול לפרוע אותו ואני לא רואה שום ביקורת מצד השלטון המקומי עליו.

סלאמן דבור: כעת את אומרת לי שיעשו חוזה חדש?

אלכס מילר: תודה רבה, אני מסכם את הישיבה.

אלכס מילר: אני מקבל את הודעת משרד החינוך שנעשים מאמצעים לגיוס 12.5 מיליון שקל לטובת סגירת הגירעונות של המתנ"סים הדרוזים ופתיחת דף חדש לפעילות מחודשת של המתנ"סים.

אלכס מילר: קיבלתי את הודעת החברה למתנ"סים בנוגע לבניית תכנית עבודה לכל מתנ"ס ותכנית לפעילות העתידית.

אלכס מילר: אני מקווה מאוד שתוך חודשיים תצליחו להגיע להסדר לסגירת הגירעון.

אלכס מילר: אנחנו נקיים כאן ישיבה ב- 1 ביוני כדי לראות איך הדברים מתקדמים.

אלכס מילר: אני פונה לכל המשרדים הרלוונטיים לזרז את המהלך הזה.

אלכס מילר: אני מקווה מאוד שמשרד האוצר יקבל את פנייתי לקחת חלק מהמנגנון שמתגבש בין משרד ראש הממשלה, משרד החינוך והמשרד לפיתוח הנגב והגליל ולהוסיף את חלקו ולסייע בנושא ההעברות.

אלכס מילר: אנחנו באמת מדברים כאן על עניין לאומי-מדיני לחיזוק החינוך הבלתי פורמאלי במגזר הדרוזי וחיזוק התרבות.

אלכס מילר: הנושא הזה חייב להיות תחת פיקוח ממשיכים כך ם כך אלו הן התוצאות אבל עם מחשבה מחוץ לקופסה מוצאים פתרונות יצירתיים.

אלכס מילר: אני מציע שגם אתם תעשו בדיקה מחודשת במערכת אצלכם ותראו איך אתם מהווים חלק מהמנגנון הזה.

אלכס מילר: כך נוכל לצאת עם בשורה למגזר הדרוזי שאנחנו מפתחים ומעצימים את החינוך הבלתי פורמאלי.

אלכס מילר: אני מברך אותך חבר הכנסת חמד עמאר על יוזמת הישיבה וגם את כל חברי הכנסת השותפים לנושא ודואגים שהעניין לא ירד מסדר היום.

אלכס מילר: אני מברך את כל האורחים שלוקחים חלק מהפעילות הלא פשוטה בנושא התרבות והמתנ"סים, ואת כל המשרדים הרלוונטיים שנרתמו למציאת פתרון.

אלכס מילר: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.