ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 402, 2011-03-29 11:00

אלכס מילר: בוקר טוב לכולם, אנחנו ב-29 במרץ 2011, כ"ג באדר ב' תשע"א, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

אלכס מילר: הנושא שעל סדר היום: הצעה לסדר, דיון מהיר – 3,200 ילדים ערבים באזור המשולש בגילאים 3-4 ללא כל מסגרת חינוכית של חבר הכנסת .

אלכס מילר: הצעה לסדר היום, דיון מהיר – החלת חוק חינוך חובה בגיל הרך ב- 11 ישובים במשולש של חבר הכנסת מוחמד ברכה.

אלכס מילר: חבר הכנסת אתה הראשון אחריך חבר הכנסת ברכה ואחר כך נתחיל בדיון.

ראשית אני מברך את כל האורחים ובמיוחד את ראשי העיריות והמועצות, אהלן וסאהלן, אני מברך גם את הפורום לקידום החינוך בגיל הרך במשולש, אנחנו מקווים שמהישיבה הזאת תצא הבשורה.

אדוני היושב ראש, אני חושב שאת השם של החוק הזה אני נתתי ארבע פעמים ח', חוק חינוך חובה חינם לגיל הרך מגילאי שלוש עד ארבע.

החוק הזה הוא משנת 1984 ואחר כך בשנת 1999 שהתחילו להחיל אותו על הערים, מועצות ועל הישובים שהם באשכול 1 ו-2, היו גם שינויים אבל השאירו את כל הישובים הנמנים על אשכולות 3 ו- 4 מבלי להחיל את החוק הזה עליהם.

העניין הזה גורם שלאלפי תלמידים אין מסגרת חינוכית, דבר הפוגע בהתפתחותם של הילדים האלה והכנתם ללימודים.

אני מקווה, אני לא רוצה להאריך כי לתת לאורחים לדבר על הנושא, אני מקווה שמהוועדה תצא הקריאה להחיל את החוק הזה על כל הישובים באשכולות 3 ו-4, צריך גם להזכיר שלא מדובר רק על ישובי המשולש אלא גם על אזורים אחרים שהחוק עדיין לא חל עליהם.

יש מועצות, כפרים או עיריות שהחילו את החוק עליהם, למשל כפר קסאל שבו הוחל החוק לפני שנה.

אני מקווה שהחוק הזה יחול בישובים בכלל במיוחד בישובי המשולש.

מוחמד ברכה: בוקר טוב לכולם, אני מודה ליושב ראש על הישיבה החשובה הזאת, אני גם מודה לראשי הרשויות, לעמותה, הפורום לקידום החינוך בגיל הרך במשולש.

מוחמד ברכה: אדוני היושב ראש, כפי שאמר עמיתי, חבר הכנסת , החוק הזה עבר שני מסלולי חקיקה, בשנת 1984 הוחלט ליישמו תוך שש שנים, הדבר לא התבצע ובעצם בזמנו נקבר החוק.

מוחמד ברכה: בשנת 1999 הוגש החוק על ידי סייעת חד"ש בהובלת חברת הכנסת לשעבר תמר גוז'נסקי, הוא אושר בשנת 1999 והוחלט על ישומו מיד.

מוחמד ברכה: לאחר מכן ב'חוק ההסדרים' נקבע מתווה של עשר שנים ליישמו בהדרגה.

מוחמד ברכה: בשנת 2001 הופסק בעצם היישום וזו הייתה הפעם האחרונה שהורחב היישום של החוק הזה.

מוחמד ברכה: לאחר מכן אדוני היושב ראש נדחה יישום החוק שבע פעמים.

מוחמד ברכה: אם אנחנו היום נצבור את הדחיות נמצא שבעצם החוק יבוא ליישמו הסופי על פי המתווה הקיים 27 שנים לאחר אישורו.

מוחמד ברכה: זה דבר שאין לו אח ורע, זה דבר בלתי נתפס לחלוטין.

מוחמד ברכה: לכן אני חושב, שגם המתווה שנקבע על ידי הממשלה בזמנו, בתחילה על ידי שר החינוך יצחק לוי מהמפד"ל ואחר כך על ידי שר החינוך יוסי שריד ממרצ, המתווה שקבע את יישמו מההתחלה על ידי יצחק לוי אמר שהוא יחול על אזורי עימות באזורי עדיפות לאומית א' וכדומה, יוסי שריד אמר שמיישמים אותו על פי מפתח של אשכולות סוציו-אקונומים.

מוחמד ברכה: אנחנו עדיין לא עברנו את האשכול השלישי במלואו - ליישום באשכול השלישי לא הגענו ועד כמה וכמה כשאנחנו מדברים להגיע לאשכולות הגבוהים.

מוחמד ברכה: הדרישה של הפורום לקידום החינוך בגיל הרך במשולש, היא ליישם את החוק בישובים האלה מוצדקת, אם איני טועה וראשי הרשויות יתקנו אותי, כולם נמצאים באשכול 3 ומטה, זה דבר בלתי מתקבל על הדעת.

מוחמד ברכה: יש צורך לראות את הדרישה הצודקת של החברים שיושבים כאן, ויש צורך לראות את הדרישה הצודקת של יישום החוק בכללותו.

מוחמד ברכה: אגב, יישומו אינו בשמיים, אנחנו מדברים על פי דוח המרכז למחקר ומידע של הכנסת מה- 1 ליוני 2009, שיש צורך ב- 1.1 מיליארד שקל ליישמו.

מוחמד ברכה: זה לא בשמיים, זה עשר שנים.

אלכס מילר: כל שנה מיליארד, או שזה פרוס?

מוחמד ברכה: יישומו המלא של החוק, לגבי כלל הילדים בגילאי 3 ו- 4 לשנה זה 1.1 מיליארד שקל.

אלכס מילר: זאת אומרת, שצריכה להיות כאן תוספת של 1.1 מיליארד.

מוחמד ברכה: לא.

מוחמד ברכה: מדובר על תוספת אחת, שתיכנס לגוף התקציב.

מוחמד ברכה: כדי להיות מדויק והגון אני אגיד כמובן שהסכום הזה אינו כולל את המבנים ואת המתקנים, אבל בשביל חינוך 1,1 מיליארד שקל זה לא כסף אם אתה מכליל ביישום החוק הזה את כל ילדי ישראל.

מוחמד ברכה: החוק הזה חשוב גם כן למען רציפות הלימודים, גם למען איכות הלימודים אבל גם כדי לאפשר לנשים להשתלב במעגל העבודה.

מוחמד ברכה: אי אפשר לקרוא לתעסוקת נשים ולא ליישם את החוק הזה.

מוחמד ברכה: לפני כמה שבועות היה דיון עם ראש הממשלה והוא אמר שהוא יעודד תעסוקת נשים במגזר הערבי, אמרנו לו "תביא מקומות עבודה" הוא אמר "אנחנו נדאג קודם כל ליישום של החוק לגילאי 3-4 והבטחת תחבורה ציבורית זמינה".

מוחמד ברכה: לא זה קורה ולא זה קורה.

מוחמד ברכה: לכן אני חושב שיש חשיבות יוצאת מגדר הרגיל שהוועדה היום תמסור הנחיה, תמסור המלצה למשרד החינוך להאיץ את היישום.

מוחמד ברכה: אני יודע שהתקציב שאושר הוא תקציב לשנתיים לשנים 2011-2012, אפשר לעשות שינויים והעברות תקציביות בתוך התקציב הנוכחי ואפשר לקבוע כבר עכשיו שלקראת התקציב הבא של 2013 שנלך לכיוון מלא ליישום החוק לגילאי 3-4.

מוחמד ברכה: תודה רבה.

אלכס מילר: תודה אדוני.

אלכס מילר: ראש מועצת ג'לג'וליה, מר ג'אבר ג'אבר, בבקשה.

אלכס מילר: רבותיי הקצנו לדיון הזה שעה, אבקש לקצר כי אנחנו רוצים לשמוע את הגופים הרלוונטיים.

ג'אבר ג'אבר: בוקר טוב לכולם.

ג'אבר ג'אבר: אדוני יושב ראש הוועדה, חברי הכנסת הנכבדים, הפורום הנכבד והאורחים.

ג'אבר ג'אבר: אנחנו מודים לכם על קיום הדיון הזה בכנסת בוועדת החינוך.

ג'אבר ג'אבר: אני מדגיש וחוזר על דבריהם של חבריי חברי הכנסת כי החוק הזה התקבל פעמיים.

ג'אבר ג'אבר: לצערנו הרב לא התממש ובכלל לא יושם למרות שהיו התחייבות ליישמו בפועל.

ג'אבר ג'אבר: אני מבקש להזכיר שראש הממשלה בנימין נתניהו בכהונתו הראשונה, בזמנו התקבל החוק והוא התחייב ליישם אותו אך לאחר תקופה קצרה זה הופסק.

ג'אבר ג'אבר: צריך להזכיר גם שאנחנו ראשי הרשויות במשולש אומרים שהגיע הזמן ליישם את החוק.

ג'אבר ג'אבר: כפי שהזכרת בתחילת דברייך יש כ- 3,200 ילדים שהם ללא מסגרת חינוכית.

ג'אבר ג'אבר: מצב זה פוגע קשות בזכותם של הילדים להתפתחותם וגם להמשך לימודיהם.

ג'אבר ג'אבר: בנוסף ל- 3,200 הילדים ישנם עוד כ- 4,000 ילדים שנמצאים במסגרות חינוך פרטיות אבל הגנים האלה נמצאים במצב קשה הן בהיבט הבריאותי והן מבחינה בטיחותית.

אלכס מילר: ההורים משלמים עליהם, כמה משלמים עליהם?

ג'אבר ג'אבר: אולי 300-500 שקל בחודש, אני לא יודע בדיוק.

ג'אבר ג'אבר: חלק מהשפחות אינן יכולות לשלוח את הילדים שלהן למסגרות האלה מאחר ואין באפשרותן לשלם את שכר הלימוד, חלק אחר שמוכן ויכול לשלם לו אין את הגנים והמסגרות המתאימות מאחר ומדובר בגנים פרטיים שנמצאים בתת רמה מבחינה בריאות ובטיחותית, והילדים נשארים בבית ללא כל מסגרת חינוכית.

ג'אבר ג'אבר: כאמור מצב זה פוגע בהם מבחינה נפשית, מבחינה חברתית ואפילו בהתפתחות השכלית כי אם ילד לא מקבל את החינוך בתחילת דרכו וכשהוא נכנס לכיתה א' נוצר פער גדול כתוצאה מכך שהוא לא מוכן לבית הספר.

ג'אבר ג'אבר: כפי שאמרתי זו פגיעה בזכותו של הילד לחינוך.

ג'אבר ג'אבר: הגיע הזמן, במיוחד במשולש, ייושם החוק בעזרתכם, וגם בדחיפתם ועזרתם של כל חברי הכנסת.

ג'אבר ג'אבר: אני מודה לכם.

מוחמד ברכה: לחיזוק דבריו של ראש מועצת ג'לג'וליה, אני רוצה לציין שרק 4% מהתלמידים שלומדים במסגרות האלה לומדים במסגרות המוכרות על ידי משרד החינוך, כלומר שיש בהם את תנאי הסף שנקבעו על ידי משרד החינוך, רק 4%.

אלכס מילר: תודה .

אלכס מילר: מחמוד עאסי מכפר ברא בבקשה.

מחמוד עאסי: חברים נכבדים בוקר טוב לכולם.

מחמוד עאסי: אני ראש כפר ברא.

מחמוד עאסי: גם אני מודה לכל אלה שעושים ופועלים ליישום החוק הזה.

מחמוד עאסי: לצערי עד שהממשלה התחילה ביישמו של החוק שהתחיל דווקא בקו העימות, לא שאני נגד אבל החוק בתחילת יישמו היה בעיקר רק באזור יהודי ולא לפי האזור הסוציו-אקונומי שהוא המצב ממנו אנחנו סובלים.

מחמוד עאסי: אם מדובר על עניין עלות-תועלת לדעתי זה כסף שהממשלה תשלם במוקדם או מאוחר בעשרות אחוזים.

מחמוד עאסי: אנחנו יודעים שאם אנחנו מזניחים את הילדים האלה, הרי ילדים שלהורים יש יכולת כלכלית הם נכנסים לגנים פרטיים, ואלה שאין להם את היכולת הכלכלית ושנמצאים במצב חברתי חלש הם אלה שנשארים בבית עם האימא ואינם לומדים, וכשהם נכנסים למסגרת החובה, בין אם לכיתה א' או גן חובה, נוצרות שתי רמות בכיתה, ילד שהייתה לו ההזדמנות להיות במסגרת חינוכית בזכות יכולתם של הוריו לעומת הילד החלש שנשאר בבית, כמובן שלילד שהיה במסגרת חינוכית יש יתרון על החלש.

מחמוד עאסי: המגמה הזאת תמשיך ללוות אותנו.

מחמוד עאסי: הילד החלש מרגיש עצמו מנוכר ונחות, אנחנו בעצם יוצרים ילדים אלימים שזקוקים לטיפולים מיוחדים של פסיכולוגים או במסגרות מיוחדות וכמובן מדובר בעלות כספית, וחלילה בגיל מבוגר יותר הם יכולים להגיע לטיפול במשטרה ואז אנחנו נתקלים בתופעות נשירה שכמובן עולות למדינה בכסף יקר של עשרות אחוזים.

מחמוד עאסי: ילד כזה כשמגיע לבגרות לא תורם לחברה והופך להיות במקרים רבים נטל על החברה באמצעות המוסד לביטוח לאומי או של גורמים אחרים.

מחמוד עאסי: אנחנו רואים איך אנחנו היום במגזר הערבי סובלים מהתופעות האלה של בריונות ואלימות.

מחמוד עאסי: אם אנחנו מדברים היום על מיגור האלימות צריך להבין שזה לא נעשה בלחיצת כפתור אלא יש להתחיל בחינוך החל מגיל אפס.

מחמוד עאסי: אם החוק הזה לא ייושם היום, זאת אומרת שאנחנו לא יכולים לתת את המענה החינוכי מתחילה.

מחמוד עאסי: כל המחקרים אפילו מארצות הברית או מדינות מתקדמות אחרות מצאו שלילד שהייתה לו ההזדמנות להיכנס למסגרת חינוכית יחד עם שאר הילדים, הוכיחו שבדרך כלל האלימות הופחתה והתוצאות הלימודיות של הילדים עלו.

מחמוד עאסי: לכן אני חושב שאם יש החלטת ממשלה שגם התחילה ליישם אותה, היא התחילה ולצערי לא לפי סדר עדיפות ולא לפי המצב הסוצי-אקונומי אלא לפי שיקולים זרים אחרים, כך שבעצם אנחנו לא נהנים מיישום החוק כתוצאה משיקולים אלה.

מחמוד עאסי: לכן אני מבקש, שהחוק הזה יוחל, לדעתי ובהדגשה לדבריו של מכובדי חבר הכנסת מוחמד ברכה בנוגע לכסף, בעצם אנחנו מדברים על השלמה לאלה שחסרים.

מחמוד עאסי: מדובר בכסף זעום ביחס לסכומים שהוזכרו כאן.

מחמוד עאסי: כמו שנאמר הכסף הזה יתבטא בעשרות אחוזים אם החוק לא יישום היום.

מחמוד עאסי: זה חבל, אני מאלה שמאמינים שמניעה עדיפה על הטיפול העתידי.

מחמוד עאסי: אם אנחנו היום נמנע את התופעות העתידיות זה יהיה לנו זול ויעיל יותר.

מחמוד עאסי: אני מבקש שתצא החלטה ליישם של החוק על אלה שהחוק לא חל עליהם עדיין.

מחמוד עאסי: תודה רבה.

אלכס מילר: תודה רבה אדוני, מר נאדר סרסור מכפר קסאם בבקשה.

נאדר סרסור: אדוני היושב ראש, חברים נכבדים, חברי הכנסת.

נאדר סרסור: אני אמנה מספר דברים אם החוק לא ייושם ואציין מספר דברים אם החוק אכן ייושם.

נאדר סרסור: דרישתנו שהחוק יושם במהירות המרבית.

נאדר סרסור: אנחנו נטען שדחיית החוק פוגעת במיוחד בילדים ובחינוך של ילדים אחרים.

נאדר סרסור: כמו שציינו עמיתי הילדים האלה הרי יימצאו במסגרות לא מתאימות מבחינה טיפולית וגם מבחינה פיזית, לא מתאימות אפילו מבחינת המבנה שהם נמצאים בהם, בבניינים שכורים המנוהלים על ידי עמותות שכוח האדם המצוי בהן אינו מקצועי.

נאדר סרסור: אצל הילדים אלה לא יהיה ניתן למדוד את הלקויות שלהם בעתיד.

נאדר סרסור: העניין הזה ישליך בעתיד על החברה ויהיה קשה להתמודד עם התופעות השליליות שהזכירו עמיתיי.

נאדר סרסור: העדר יישום החוק גורם לפיתוח שירותים פחות איכותיים.

נאדר סרסור: זה נכון, יש עמותות פרטיות שנכנסות למקום הזה במקום המועצות המקומיות והעיריות, שם הפיקוח והבקרה לא נמצא בידנו, לא אנחנו יכולים לפקח עליהן.

נאדר סרסור: אם המסגרות האלה תהיינה בתוך הרשויות והמוסדות המוכרים ובפיקוחן לדעתי הילדים האלה יוכלו לקבל את המיטב מהאנשים האמונים על החינוך במגזרים השונים.

נאדר סרסור: אנחנו נמנים בין שלושה עשר הישובים, שמדינת ישראל הכריזה עליהם בתכנית החומש.

נאדר סרסור: מהותה של התכנית היא, שאנשים במגזר הערבי יצאו ממעגל האבטלה ויכנסו למעגל התעסוקה.

נאדר סרסור: אי ישומו של החוק הזה זה בדיוק ההפך ממטרת תכנית החומש.

נאדר סרסור: הנשים נשארות בתוך הבתים כדי לשמור על הילדים, זו אבטלה שלצערנו היא אבטלה סמויה.

נאדר סרסור: מצבנו הסוציו-אקונומי בכפר קאסם שנמצא בדרגה 3 , אי ישום החוק זה יביא אותנו לדרגה 1.

נאדר סרסור: זה לא 3 וגם לא 2 וזה אפילו פחות מ- 1 אדוני היושב ראש.

נאדר סרסור: אם החוק הזה ייושם תהייה לנשים האופציה לצאת לעבודה, אם הנשים תצאנה לעבודה אז גם הישוב וגם המשפחות יהיו חזקים יותר.

נאדר סרסור: אני חוזר ואומר כאן שיישוב חזק נותן שירותים חזקים.

נאדר סרסור: הרי ידוע שהתל"ג הישראלי סובל מאי כניסת המגזר הערבי למעגל התעסוקה, מדובר שם על 30-40 מיליארד שקל כתוצאה מאי כניסתם של המגזר החרדי והערבי למעגל העבודה.

נאדר סרסור: האופציה היחידה היא ביישומם של חוקים שישליכו על החברה ויכניסו את האנשים למעגל העבודה.

נאדר סרסור: יישום החוק יתרום לתעסוקה, אני אתן דוגמה מכפר קאסם.

נאדר סרסור: אם החוק ייושם לפחות 250-300 נשים תכנסנה מיד למעגל העבודה.

נאדר סרסור: יישום החוק בחלק מהמקרים יתרום לירידה באבטלה, כלומר כשיש עבודה התוצאה פחות אבטלה והמצב הסוציו אקונומי יעלה ולא ירד למטה.

נאדר סרסור: החלת החוק תעודד נשים רבות לרצות לצאת לעבודה, אפילו שהניידות והמוביליות בישובים שלנו לא הכי טובים, לנו אין תחבורה ציבורית עליה דיבר חברי חבר הכנסת מוחמד ברכה, אין לנו נגישות של ממש למקומות תעסוקה שנמצאים במרכז הארץ ובשאר הישובים.

נאדר סרסור: י יש לזכור, אדוני היושב ראש, נכון שכפר קאסם נמצא במצב סוציו-אקונומי 3, אבל מי שמבקר בכפר קאסם ימצא אזורים עם הגירה חיובית, טלב אבו עמאר יודע על מי אני מדבר, יש ישובים שהיגרו אליהם מהנגב ומישובים מעורבים וממקומות אחרים, מצב הסוציו-אקונומי של האוכלוסייה הזאת שמהווה כ- 40% בכפר קאסם עומדת על אפס או 1, רבותיי אני לא מכיר מצב סוציו-אקונומי אפס אבל אני אומר לכם שהמצב הוא אפס.

נאדר סרסור: אם החוק לא יוחל לדעתי המצב הסוציו-אקונומי ירד יותר.

נאדר סרסור: אדוני היושב ראש, יש מקום שמדינת ישראל תעשה את מעשיה, ממשלת ישראל תעשה את מעשיה ותחיל את החוק כמה שיותר מהר וכמה שיותר טוב.

אלכס מילר: תודה רבה.

אלכס מילר: נמשיך עם סומיה חאג' יחיא.

סומיה חאג' יחיא: שלום לכולם.

סומיה חאג' יחיא: אני סומיה חאג' יחיא מנכ"לית עמותת אלטופולה אלגמילה.

סומיה חאג' יחיא: אני רוצה להודות לישוב ראש הוועדה על הבאת הנושא לדיון וכמובן תודה לחבר הכנסת ולחבר הכנסת ראלב מג'אדלה ולמוחמד ברכה להבאת הנושא לוועדת החינוך.

סומיה חאג' יחיא: העמותה מקדמת את נושא החינוך מגיל הרך מזה חמש שנים, הובלנו פורום אזורי ליישום חוק חינוך חובה מגיל שלוש במשולש.

סומיה חאג' יחיא: הצלחנו לרתום למאבק את המועצות והעיריות באזור.

סומיה חאג' יחיא: בפורום שהקמנו חברים ראשי המועצות והעיריות, מנהלי מחלקות החינוך וכן אנשי מקצוע ופעילי חברה אזרחית.

סומיה חאג' יחיא: ניהלו שורה של מהלכים, נפגשנו עם השר ברוורמן וחברי כנסת, אנשי משרד החינוך ואחרים.

סומיה חאג' יחיא: זכינו להרבה אהדה, זה חשוב.

סומיה חאג' יחיא: אנחנו שואפים לקדם את הנושא לטובת ילדי המשולש ויש לנו חזון לקדם לא רק את ישומו של החוק אלא גם הקמת מבנים ייעודיים, מימון והקצאת תקנים נוספים, העלאת הרמה המקצועית והקצאת תקנים לצוותים מקצועיים תומכים.

סומיה חאג' יחיא: אני מכירה מספר ילדים, למשל ילד בשם מוחמד שלא זכה לחינוך טרום חובה ובמקום להגיע כל יום לגן ולהתפתח הוא שוטט ברחובות.

סומיה חאג' יחיא: לפחות במקרה אחד הוא נפגע על ידי אנשים רעים.

סומיה חאג' יחיא: גם אני מכירה את הילדה נידאל בגלל שהיא לא למדה בגן היא הגיע לכיתה א' ברמה ידע ומיומנות מאוד נמוכים והתקשתה מאוד להשתלב בלימודים.

סומיה חאג' יחיא: פגשתי את הילד סמאר, בגלל שהוא לא הגיע לגן בגיל 3 הוא אובחן באיחור בלקות השמיעה שלו וגם בלקות הלמידה ממנה הוא סבל.

סומיה חאג' יחיא: טיפול בילדים הינו אחד החסמים גם לשילוב הנשים בעבודה.

סומיה חאג' יחיא: חשיבותן של מסגרות הלימודים בעידוד תעסוקת נשים מוזכרות בהרבה מחקרים ומוכחות בפועל כתורמות לחברה כולה.

סומיה חאג' יחיא: תודה רבה.

אלכס מילר: תודה רבה גברתי.

אלכס מילר: אנחנו ממשיכים עם חברי הכנסת, בבקשה חבר הכנסת אחמד טיבי.

אחמד טיבי: תודה אדוני.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות לעמיתיי, חברי הכנסת מוחמד ברכה ו, שהעלו את הנושא החשוב הזה, ולהודות לראשי הערים והמועצות שנוכחותם כאן מעצימה את החשיבות של הנושא והמחסור הזה.

אחמד טיבי: תודה לסמיר לסומיה ולכל השאר הפעילים שנמצאים כאן מבלי להזכיר שמות של אחרים.

אחמד טיבי: הנושא הזה עולה באופן תדיר על שולחנה של הכנסת.

אחמד טיבי: העובדה שהנושא עולה שוב ושוב מראה שיש מחסור, שיש פגם, שיש צורך ושאנשים סובלים.

אחמד טיבי: הזעקה הזאת של האנשים מאזור המשולש נובעת מהעובדה שאזור המשולש הוא אחד מהאזורים המקופחים למרות מה שקרוי 'קרבתו למרכז'.

אחמד טיבי: הקרבה למרכז פוגעת בסיכוי ההתאוששות של ישובי המשולש.

אחמד טיבי: מאזורי עדיפות לאומית אנחנו בחוץ.

אחמד טיבי: יש מאפייני מצוקה ליישובי המשולש, ראשית בתשתיות, כבישים, מערכות כבישים, מים, מחסור בחדרי לימוד, גני הילדים לגיל הרך, העדר תעסוקה, לשכות המוסד לביטוח לאומי, שירותי ממשלה.

אחמד טיבי: יש רושם שמדובר בכמה קטגוריות: עולם ראשון, עולם שני ועולם שלישי והמשולש שזה באשכול הנמוך ביותר שהוא מתחת ל- 3 בקטגוריות הבינלאומית האלה.

אחמד טיבי: לילדים בגילאי 3-4 באזורי המשולש מגיע חוק חינוך חובה עם כל המשתמע מכך, החשיבות היא גם אבחון מוקדם כפי שאמרו החברים, צרכים מיוחדים, התמקצעות, הישגים, מצב בריאותי, הדברים האלה ניתנים לילדים מסוימים במדינת ישראל ולא ניתנים הישובים האלה במשולש, לא לכפר ברא, זמר, בקה ג'ת, כפר קאסם, טייבה, טירה, ג'לג'וליה, מאסר, אום אל קטף ואחרים.

אחמד טיבי: סך כל הילדים בגילאי 3-4 הוא 7,269 מתוכם 4,046 ילדים שנמצאים בגנים פרטיים, ללא מסגרת נמצאים 3,223 ילדים.

אחמד טיבי: בטייבה בישוב שלי 1,793 ילדים בגילאי 3-4, אדוני היושב ראש, מתוכם 700 נמצאים בגנים פרטיים, כ- 1,100 ללא מסגרת בטייבה.

אחמד טיבי: בכפר קרע – 686, אפס בגנים ציבוריים, 130 בגנים פרטיים, 556 ללא מסגרת, וטירה, ברא, ג'לג'וליה ואחרים באותו מצב.

אחמד טיבי: לכן, הדרישה היא להחיל את החוק.

אחמד טיבי: תמיד הממשלה רוצה להחיל ודוחה בעשור ובשנים רבות, והילדים האלה נשארים ללא מסגרת.

אחמד טיבי: באזורי המשולש יש שמות, שמות בומבסטיים כמו למשל בטייבה יש 'אזור תעשייה טייבה', אתה שומע שזה אזור תעשייה ונדמה לך שיש מפעלי הייטק, בתי מלאכה מפותחים, כשאתה מגיע לשם אתה מרגיש כאילו אתה נמצא במקום כמו ברזיל מבחינת התשתית, כבישים שאינם כבישים, ביוב זורם ברחובות, "בזק" מנותק בגלל שארון הסעף נשרף.

אחמד טיבי: צריך לפנות ולהתחנן ולהביא את וועדת הכלכלה כדי להתחיל בעבודות, כך זה גם לגבי הישובים האחרים.

אחמד טיבי: הישובים הערביים באזור המשולש סובלים פעם, פעמיים-שלוש גם בגלל שהם באזור המרכז, אגב יש משרד שנקרא המשרד לפיתוח הגליל והנגב, כל פעם שאני פונה לשר סילבן שלום הוא אומר לי "אתם במשולש זה במרכז והמשולש לא שייך למשרד שלי".

אחמד טיבי: אני למשל הייתי מעדיף שהפקולטה לרפואה תבנה באזור המשולש במקום לבנות אותה בעיר גזענית שכל הזמן הסטודנטים הערבים סובלים בה.

אחמד טיבי: לכן אדוני היושב ראש, וועדת החינוך וגם משרד החינוך צריכים לבוא, ובעיקר משרד ראש הממשלה והאוצר, אי אפשר לזרוק כל הזמן הבטחות כמו "אנחנו עושים, אנחנו עושים", יש ציבור שלם שמרגיש שלא עושים והם נאנקים תחת הלחץ והמעמסה של אי העשייה.

אחמד טיבי: תודה רבה לך אדוני.

אלכס מילר: תודה רבה.

אלכס מילר: חבר הכנסת טלב אלסאנע, בבקשה.

טלב אלסאנע: צהריים טובים, אני רוצה לברך את היוזמים על הנושא החשוב הזה ולציין כבוד היושב ראש שנושא החינוך הוא באחריות המדינה.

טלב אלסאנע: המדינה לא יכולה להתנער מאחריותה לספק חינוך ראוי לתלמידים ובהטלת האחריות על ראשי הרשויות.

טלב אלסאנע: יצא לי לבקר בקלנסווה, בכפר קאסם ובישובים אחרים וראיתי את ההתמודדות שלהם עם המשאבים הדלים העומדים לרשותם בניסיון לקדם את מערכת החינוך ולהשקיע בתחום הזה.

טלב אלסאנע: אין ספק שכל השקעה בתחום החינוך היא ההשקעה הכדאית ביותר.

טלב אלסאנע: אם אנחנו רוצים לדבר על פרויקט שמוביל שינוי בתוך החברה הערבית זה התחום, והוא תחום החינוך.

טלב אלסאנע: אי אפשר לא להפנות את ילדי גילאי 3-4 ולדבר על שוויון הזדמנויות.

טלב אלסאנע: על ילדים שלא מקבלים את החינוך בגיל הזה למעשה אנחנו גוזרים את עתידם וגורלם.

טלב אלסאנע: לכן יש חשיבות רבה לשנות את המדיניות הזאת.

טלב אלסאנע: אני רואה שהישובים שמיוצגים כאן, למשל טייבה, ג'לג'וליה, כפר ברא, כפר קאסם, בקה ג'ת נמצאים באשכול 3.

טלב אלסאנע: אין היגיון, אין סיבה ואין הצדקה, זו תחתית סולם הסוציו-אקונומי, אין הבדל בין 1, 2, ו- 3 מבחינת המעמד שלהם, לכן צריך לקבל החלטה שכל הישובים ללא יוצא דופן וללא יוצא מהכלל שנמצאים בדרגה מ- 1 עד 4 יוחל עליהם חוק חינוך חובה בגילאי 3-4.

טלב אלסאנע: לדעתי זה מחובתנו כלפי הילדים, כלפי מערכת החינוך וזו גם חובת המדינה לתלמידים באותם ישובים.

אלכס מילר: תודה רבה.

אלכס מילר: בבקשה, משרד החינוך.

אורי אריאל: אני מנהל אגף מוסדות חינוך במשרד.

אורי אריאל: ברשותכם, אני אתייחס למה שנעשה ומה שלא נעשה בשנים האחרונות.

אלכס מילר: ומה שהולך להיות.

אורי אריאל: אמת.

קריאה: מה שלא נעשה אנחנו יודעים.

אלכס מילר: סבלנות, הוא צריך לתת סקירה בצורה מסודרת, מה היה, מה יש ומה יהיה, לא כולם מכירים, אני למשל לא מכיר.

אורי אריאל: החל משנת תשע"א החליט השר לצרף את כל הישובים בראיה ארצית, בלי שום התייחסות למגזר או שטח ארץ, ישובים במצב סוציו-אקונומי 3 שבעדיפות לאומית.

אורי אריאל: ברשותכם אני אמנה את אותם ישובים שמשנת תשע"א ואילך זכאים ל'חוק חינוך חובה' מגילאי 3-4.

אלכס מילר: כלומר אתה רוצה להגיד שכל מי שנמצא כאן- - -

אורי אריאל: אני אחדד ברשותך.

אלכס מילר: אני לא צריך עזרה מכם, אם אני לא אשאל שאלה נכונה אתה תשאל את השאלה הנכונה.

אלכס מילר: אבל תשמור לי את הזכות.

אלכס מילר: שאלתי שאלה, אנחנו מדברים כעת על אשכול 3 לפי ההחלטה שהחל משנת תשע"א כולם יהיו בפנים.

אורי אריאל: ברשותך, אני אדייק.

אורי אריאל: מדובר על אשכול 3 בעדיפות לאומית.

אורי אריאל: זה מה שאמרתי שמדובר על אשכול 3 בעדיפות לאומית.

אורי אריאל: קסאל, טורען, יפיע, ריינה, קריית ארבע, שפרעם, צפת, דבורייה, דחיי, נין, כפר נצר, סולם וישובי הר חברון למעט שני ישובים קטנים שלא נמצאים באשכול 3.

אורי אריאל: זה בנוגע לשנת תשע"א,

מוחמד ברכה: בישובים האלה, סך כל התושבים בהם 1,500 איש.

מוחמד ברכה: מדובר בשלושה ישובים.

אורי אריאל: לגבי תשע"ב ואילך, יש בכוונת המשרד להכניס גם את אלה שנמצאים במצב סוציו-אקונומי 3 ושלא נמצאים בעדיפות לאומית, להכניס באופן מדורג.

אורי אריאל: לא כולם יכנסו.

אלכס מילר: החלטתם כבר?

אורי אריאל: ההחלטה היא של השר, אנחנו הולכים לממש את זה.

אלכס מילר: מתי?

אורי אריאל: אני לא יודע להגיד, רק תן לי לומר את שמות הישובים שכן נכנסים למרות שהם לא בעדיפות לאומית ונמצאים באשכול 3.

אורי אריאל: הישובים הם: אבו גוש, כפר ברא, - - -

ג'מאל זחאלקה: שנכנסים?

אורי אריאל: בצורה מדורגת, תנו להסביר.

אלכס מילר: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, הוא אמר שבשנה הבאה בצורה מדורגת הם יתחילו להיכנס, תאפשר לו לציין את הישובים ואנחנו נשאל באיזו דרך זה יכנס, בבקשה.

אורי אריאל: אני חוזר, אבו גוש, כפר ברא, כפר קסאם, טייבה ובית שמש ואותם ישובים שלא מניתי קודם בהר חברון.

אורי אריאל: אלו ישובים שלגביהם המדינה תשתתף ב- 90% מעלות שכר הלימוד, ה- 90% האלה יפרסו על פני שנתיים-שלוש, אני לא יכול לומר לך בוודאות היום שלמרות שיש מתווה איך זה יקרה, לא אוכל לומר לך כאן בוודאות.

אלכס מילר: יש לי כאן רשימה, לפי הרשימה שלי, שלושה ישובים נכנסו בשנה הבאה.

אלכס מילר: שלושה נכנסו בשנת תשע"ב.

אורי אריאל: אני אומר לך, אלו ישובים יכנסו בשנת תשע"ב.

אורי אריאל: אני אחזור על הרשימה: אבו גוש, כפר ברא, כפר קסאם, טייבה, בית שמש ואותם ישובים בהר חברון.

אלכס מילר: מה עם ג'לג'וליה?

אורי אריאל: וג'לג'וליה.

אלכס מילר: זה בשנת תשע"ב.

אורי אריאל: שוב, הם לא נכנסים במאה אחוז.

אלכס מילר: ב- 90%

אורי אריאל: לא.

אורי אריאל: את ה- 90% יפרסו על פני כמה שנים, אני לא יודע להגיד לך בוודאות.

אלכס מילר: בסדר, ומה יקרה בשנת תשע"ג?

אורי אריאל: אני אומר שוב, לגבי תשע"ב אני יכול להגיד מי יכנס, לגבי שנת תשע"ג יש בכוונת המשרד, בנינו מתווה עד למצב סוציו-אקונומי 6, שוב זה עומד ותלוי במצב התקציבי ואני לא יכול לומר במדויק.

מוחמד ברכה: שאלה לאודי כתריאל.

מוחמד ברכה: אתה מאשר שהעלות של יישום החוק זה מה שאני ציינתי, זה לא מספר שלי אלא מספר של מרכז מחקר ומידע של הכנסת.

אורי אריאל: אני לא בדקתי את זה, ולכן אני לא יכול לומר לך.

מוחמד ברכה: כמה זה מהווה מהתקציב של משרד החינוך.

אורי אריאל: אני לא יודע להגיד לך.

מוחמד ברכה: אני אומר לך, זה 3%.

מוחמד ברכה: ליישם חוק כל כך משמעותי על כלל הילדים בארץ, אני לא מתייחס כרגע לאזור זה או אחר, אם לא משקיעים 3% מתקציב משרד החינוך לדעתי בעדינות זה כשל בסדרי העדיפויות של משרד החינוך.

אלכס מילר: זאת הייתה שאלה או הערה?

מוחמד ברכה: הוא לא ידע לענות על השאלה.

אלכס מילר: חברי הכנסת, יש לנו עוד עשרים דקות לסיום הדיון, נאפשר קודם לאורחים.

אלכס מילר: האגודה הישראלית למען הילד בגיל הרך, שמחה סחר, בבקשה גברתי.

שמחה סחר: האגודה הישראלית למען הילד בגיל הרך, היא אגודה שדואגת לזכויות הילדים מלידה עד גיל שמונה.

שמחה סחר: אני לא רוצה לחזור על הדברים שנאמרו כאן על ידי כולם על החשיבות.

שמחה סחר: אני רק רוצה להזכיר לכם חברי הכנסת שהילדים בגיל הרך הם האזרחים של העתיד שלכם, אם לא תדאגו להם עכשיו אתם תשלמו מחיר הרבה יותר גבוה אחר כך.

שמחה סחר: אני חושבת שהחוק הזה צריך לחול על כולם, על כל הילדים מגיל שלוש ומעלה שמשרד החינוך אמון עליהם.

אלכס מילר: תודה גברתי.

אלכס מילר: קיבלתי פה שני טפסים של שתי"ל, אני לא מבין אם אני צריך למלא אותם.

שמואל דוד: שלום לך כבוד היושב ראש.

שמואל דוד: ראשית חשוב מאוד להגיד שישומו של החוק והתהליך הארוך מראשיתו ועד לימים אלה כרוך באי בהירות רבה, כלומר לא ברור מי מקבל וכמה הוא מקבל.

שמואל דוד: אנחנו צללו לתוך נבכי התקצוב המוניציפאלי של משרד החינוך.

שמואל דוד: הסתבר לנו שחלק מהישובים מקבלים 90% מ- 876 שקלים, למשל נתיבות.

שמואל דוד: חלק מהישובים מקבלים 26% מ- 652 שקלים או 46% מ- 652 שקלים, לא ברור מי מקבל מה ולא ברור איזה קריטריון עומד מאחורי הסכומים שהזכרתי כרגע.

שמואל דוד: היינו שמחים שמשרד החינוך ישים על השולחן את הסכומים ויבהיר, אודי כתריאל בוודאי יכול לעשות את זה, להסביר מה המשמעות של הסכומים שהזכרתי.

שמואל דוד: שנית, אמרת שה- 90% יפרסו, המשמעות היא שבשנה הראשונה הם יקבלו הנחה של 30%, בשנה השלישית של 90%, אני הבנתי נכון?

שמואל דוד: זה משהו מהסוג הזה?

אורי אריאל: משהו מהסוג הזה.

שמואל דוד: אבל כל הישובים שהזכרת בשנת תשע"ב, הם בתוך החוק.

אורי אריאל: הם לא בתוך החוק, זו החלטה של השר להכניס את אותם הישובים ולהחיל את החוק עליהם.

שמואל דוד: הצו יוחל עליהם, הצו יורחב.

שמואל דוד: האם זה ביצוע בצו?

אורי אריאל: אני לא יודע להגיד, אני יודע שכרגע זו החלטת שר.

שמואל דוד: החלטת שר שדי בה כדי לבצע את זה, אבל אין די בה כדי להפוך את זה למשהו בגדר החוק.

אלכס מילר: הרחבת החוק צריכה להיות בצו?

רות ברק: כן.

רות ברק: מדובר בינתיים בהגדלת הסבסוד שהמשרד נותן לגילאי 3, היום הצווים מדברים על אשכול 2, אשכול 1 ו- 2 נמצאים בצו, כדי לקרב את אשכול 3 לצו בשלב ראשון נותנים סבסוד, כלומר הקלה בשכר לימוד בגני הילדים.

אלכס מילר: זה לא צריך לבוא בצו?

רות ברק: זה לא יגיע בצו בשלב הזה, אלא יהיה כדי להקל על אותם הורים, על מנת שישלחו את הילדים שלהם לגן.

אלכס מילר: איך אנחנו יודעים שעכשיו שר החינוך שנמצא בתפקיד שנה-שנתיים- שלוש, אנחנו בנובמבר 2013, יבוא שר אחר ויחליט שלא מגיע, למה לא ניתן להסדיר את זה שתהייה דיפרנציאציה שמאושרת כמו דבר אחר שאתם יודעים לאשר, למה לא להסדיר את זה כדי שהשר הבא יעשה את זה?

אלכס מילר: עכשיו מקבלים 30%, בשנה הבאה 60% ואחר כך יהיה שר אחר ובזה סיימנו.

רות ברק: בינתיים, אלה שנמצאים בעדיפות לאומית מקבלים 90%, אלה שנמצאים בעדיפות לאומית באשכול 3 ובהדרגה עד אשכול 6 יקבלו 90%.

רות ברק: הייתה החלטה נוספת שהיא החלטה חדשה להרחיב גם לגילאי 3 ולתת להם אפשרות לשכר לימוד עד מלא בהדרגה לפי התקציב, כלומר גם לאלה שנמצאים באשכול 3 ולא נמצאים בעדיפות לאומית.

רות ברק: אלה הישובים שאודי כתריאל הקריא אותם כרגע.

רות ברק: בהדרגה זו למעשה הכנה לקראת הצו.

אלכס מילר: הבנתי כמעט, אבל לא מספיק.

מוחמד ברכה: ברשותך אדוני היושב ראש, יש לי שאלה למשרד החינוך.

מוחמד ברכה: כשמדברים על תחילת היישום לגילאי 3-4, מתחילים ב- 3 ו-4 ?

אורי אריאל: מבחינת הגילאים מדובר על 3-4.

מוחמד ברכה: היישום הוא באשכולות?

אורי אריאל: אשכול 3, גילאים 3-4.

מוחמד ברכה: בכפר קאסם למשל, מיישמים את זה על שני הגילאים או שיש עדיפות לגיל 3 על 4?

אורי אריאל: 3-4.

מוחמד ברכה: יחד.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, אתה לא מכיר את הפורום שנמצא כאן.

גאלב מג'אדלה: נמצאים כאן נבחרי ציבור וגם אנשי מקצוע וותיקים פנסיונרים וגם חדשים, גם מנהלי מחלקות, גם בעלי תפקידים ברמה של השלטון המקומי, והיה כאן הרכב של כמעט שבעה חברי כנסת.

גאלב מג'אדלה: הנושא מאוד חשוב.

גאלב מג'אדלה: נמצא כאן מסמך שהוכן על ידי אנשי מקצוע, לפי מה שאני מבין, ואני ממליץ שנאמץ את המסמך, נקים וועדת משנה לנושא הזה.

גאלב מג'אדלה: אני גם ממליץ לשתף את וועדת הכספים כדי שימצאו התקציבים המתאימים.

אלכס מילר: למה אתה ממליץ כל הזמן וועדת כספים?

גאלב מג'אדלה: אני אומר לך למה.

גאלב מג'אדלה: אני מכיר את הראש שלכם שבלי כסף, מדיניות השר לפי מצב רוח, ומצב הרוח הזה הוא כזה כי מדובר בעונות.

גאלב מג'אדלה: כאן מדברים על הדבר הכי חשוב בחייו של האדם, כל האדם הזה מתעצב בגיל הזה וגם לפני כן, אחר כך נתחיל להשקיע בו בכיתה יא' ויב' ובאוניברסיטה.

גאלב מג'אדלה: הגיל הזה הוא הגיל החשוב להשקעה האמיתית בחינוך לדורות הבאים.

גאלב מג'אדלה: וזאת אם הבנתי נכון גם עמדתם של אנשי המקצוע, אני לא איש חינוך ולא איש מקצוע.

גאלב מג'אדלה: לכן אני אומר שכדי שלא נאמר שקיימנו דיון, אני מציע שנאמץ את המסמך ונקים וועדת משנה, אתה אפילו יכול להציב בראשה את אחד מחברי וועדת החינוך, אני לא חבר בוועדת החינוך, אני מוכן להביא דיון בוועדת הכספים בנושא הזה כדי שנמצא תקציבים נוספים, כי שר החינוך יגיד שאין לו מספיק תקציבים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נוכל למצוא כל שנה את ה- 20-30 מיליון שקל לתגבר את החלת החוק הזה בישובים שהחוק לא חל עליהם ולגילאים האלה – זה הפתרון האמיתי.

גאלב מג'אדלה: אני בטוח שאתה רוצה פתרון אמיתי.

אלכס מילר: אני רוצה פתרון אמיתי, אבל וועדת משנה אני לא מקים.

אלכס מילר: זה לא הפעם וזה לא הפתרון.

אלכס מילר: אני אומר לך חבר הכנסת ראלב מג'אדלה שאתה צריך להבין שכדי להקים וועדת משנה בשביל החלטה של פעם בשנה זה לא דבר שייתן את הפתרון.

אלכס מילר: הפתרון צריך לבוא, כמו שציינת שאותם חברי הכנסת שהם חברים גם בוועדת חינוך וגם בוועדת הכספים, בפעילותם השוטפת בוועדות בנושא הספציפי הזה אם אתה רוצה לשנות דיפרנציאציה שמשרד החינוך מציע ובונה, ואם אתה רוצה להרחיב להאיץ את יישום ההחלטה.

אלכס מילר: היום הם פורסים את ההחלטה 30% ו- 30% ו- 30%, אם אתה רוצה להגיד שהשנה זה לא יהיה 30% אלא 60% אתה צריך לגייס תקציב נוסף.

אלכס מילר: אני אומר שעל ידי הפעילות של כל אחד ואחד, אותה אתם מכירים, גם אני הייתי חבר וועדת הכספים ואני יודע בדיוק איך הדבר הזה עובד, אני חושב שבסכומים האלה יהיה קשה מאוד כי לא מדובר ב- 5-6 מיליון שמועברים לתמיכה אלא מדובר בסכומים הרבה יותר גבוהים.

אלכס מילר: קשה לי להאמין שבעזרת הפעילות הפרלמנטארית בוועדת הכספים תוכל לגייס הכסף.

אלכס מילר: לדעתי בדיפרנציאציה שמציע משרד החינוך, הדבר היחיד שאנחנו צריכים לדאוג הוא שההחלטה הזאת תעוגן בצו, זו חלטה שאני סומך ששר החינוך הנוכחי יישם אבל מחר יכול להגיע שר אחר ואז לשנות, לפחות שזה יהיה מוסדר - את זה אני אדרוש.

אלכס מילר: להקים וועדת משנה, על מה תדון?

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא רוצים להחליף את משרד החינוך, זה התפקיד שלהם.

גאלב מג'אדלה: אני אומר שכדי שאנחנו נאיץ את התהליך ואת מדינות השר ואת התכנית, צריך תקציבים נוספים, אבל הם גם צריכים מעקב והמעקב היחידי הוא דרך וועדת משנה, אם אתה חושב שניתן לעקוב דרך הוועדה כולה אז בבקשה, אני מוכן לכך, אם יש לך את היכולת אני בהחלט מוכן.

אלכס מילר: את זה עשינו, הפנייה התקבלה, עשינו את העבודה, פנינו למשרד החינוך, הוא עשה את העבודה, הביא את ההחלטה, בינתיים זה מסתדר.

אלכס מילר: רבותיי אנחנו לא נמצאים כאן במשבר, בישיבה הקודמת היה לנו משבר הרבה יותר גדול.

ג'מאל זחאלקה: אדוני כבוד היושב ראש, אני מברך את כולם.

ג'מאל זחאלקה: אני עוקב אחרי הנושא הזה מספר רב של שנים.

ג'מאל זחאלקה: המועצות המקומיות והעמותות פועלות והזעקה נשמע בפורומים שונים בנושא בישום 'חוק חינוך חובה' במיוחד באזור המשולש.

ג'מאל זחאלקה: לדעתי צריך לטפל בנושא הזה בשתי הרמות, ברמה הספציפית של הישובים שפנו וצעקו, הם הגיעו לוועדת החינוך לקבל סעד מהוועדה ותמיכה במאבקם וביישום זכויותיהם.

ג'מאל זחאלקה: הרמה השנייה היא ישומו של החוק באופן כללי, זה ניתן.

ג'מאל זחאלקה: הוא ניתן והוא צריך לחץ פוליטי גדול מאוד, הוא צריך קואליציה פוליטית רחבה מאוד בכנסת, הוא צריך גיוס של כל ראשי המועצות מהעשירון השלישי והרביעי בכל הארץ, יהודים וערבים, אז אתה תראה שתהיינה תוצאות לדבר הזה.

ג'מאל זחאלקה: העניין הזה הולך ומקבל חשיבות גדלה עם הזמן, השינויים שעוברות מערכות החינוך בעולם, כולל בארץ, הידע שהאדם צריך לקבל, השינויים בכלל בחינוך.

ג'מאל זחאלקה: החינוך היום הוא לא החינוך של שנות ה- 30 או ה-40, הוא שונה לגמרי.

ג'מאל זחאלקה: כולם מדברים על החשיבות העצומה של חינוך בגילאים 3-4 והכנת הילד ללימודים ולחיים.

ג'מאל זחאלקה: אני לא צריך להכביד במילים אבל החשיבות הזאת היא לא חשיבות סטאטית, היא הולכת וגדלה, כלומר כשאנחנו אמרנו לפני חמש עשרה שנה שזה חשוב היום אני אומר לך שזה הרבה יותר חשוב.

ג'מאל זחאלקה: יש שינויים גם מבחינת תקשורת ההמונים וגם מבחינת הידע וגם מבחינת חשיבות הכנת הילד לחיים מסובכים יותר, לא צריך להכביד במילים.

ג'מאל זחאלקה: לכן אני חושב שצריך דווקא למהר ביישום החוק ולא לדחות ולדחות אותו כי הנזק המצטבר הוא עצום.

ג'מאל זחאלקה: הנזק המצטבר יצריך השקעה בחינוך ברמות גבוהות יותר.

ג'מאל זחאלקה: לכן אני חושב שגם רציונאלית וגם מעשית צריך לטפל ליישומו בהקדם.

ג'מאל זחאלקה: לדעתי אנחנו כאן בוועדת החינוך צריכים לשקול, אני פונה אליך, וועדת החינוך יכולה ואנחנו יכולים להתאחד כאן ולהביא הצעת חקיקה שתכפה על משרד החינוך.

ג'מאל זחאלקה: אתה יודע מה?

ג'מאל זחאלקה: - משרד החינוך ינסה להכשיל, אני אתן לך את התרחיש, משרד החינוך יצעק לא, לא רוצים לא יכולים ואז אנחנו יכולים להגיע אליהם ולהגיע לאיזו פשרה של יישום מדורג או דברים דומים, אבל מבלי שנביא את השוט מעל לראשו של משרד החינוך, השוט הסימבולי ולא המעשי, שירגישו לחץ.

ג'מאל זחאלקה: ללא זה אני חושב שאנחנו לא נתקדם בנושא הזה.

ג'מאל זחאלקה: ההצעה שהוצעה כאן על ידי משרד החינוך זה לעג לרש, זה בחלק מהישובים ובפריסה קטנה.

ג'מאל זחאלקה: לדעתי ההצעה הזאת מסוכנת כי יכול להיות שזה יותר טוב מכלום אבל אני מסתכל על המטרה.

ג'מאל זחאלקה: מבחינת המטרה זה כאילו מוריד לחץ ובמקום שאנחנו נמהר ליישם את החוק לעשירונים השלישי והרביעי ההצעה הזאת תדחה את היישום עוד ועוד.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שאנחנו צריכים לשקול כאן בינינו לבין עצמנו, נדון ויתכן שנתאחד כל חברי ועדת החינוך בעניין הצעת החוק אותה נביא לדיון בכנסת מאחר וזה נושא בעל חשיבות עצומה, לא מדובר בעוד טיפה וטיפה.

ג'מאל זחאלקה: אני אמרתי שאנחנו יכולים להביא מומחים שיסבירו לנו עד כמה חשוב היום החינוך בגילאים 3-4 ושזה לא מה שהיה לפני עשרים שנה.

אלכס מילר: תודה רבה.

אלכס מילר: אני מצטער ומבקש סליחה מכל אלה שלא קיבלו את זכות הדיבור, זמננו קצר.

אביבית ברקאי אהרונוף: אני מהמועצה לשלום הילד.

אביבית ברקאי אהרונוף: אדוני היושב ושאר חברי הכנסת, אין חולק בדבר חשיבות החלת לימוד חובה בגילאי 3-4, כך גם קבע המחוקק כבר בתיקון בשנת 1984.

אביבית ברקאי אהרונוף: אני חושבת, שהבעיה כאן היא שהחוק הזה מותנה בהחלת כל החוק, וזה לא מה שמוצע כאן.

אלכס מילר: סליחה, לא להפריע.

קריאה: מה, אתם עושים לנו טובה?

קריאה: זימנתם אותנו ואין לנו זמן לדבר, לכבוד שלנו עדיף לצאת.

אלכס מילר: סדרן, תוציאו אותו בבקשה.

אביבית ברקאי אהרונוף: לא יתכן, שהחוק הזה לא מיושם זמן רב כל כך.

אביבית ברקאי אהרונוף: לא רק זאת שהוא לא מיושם, הוא גם נדחה מדי שנה בחוק ההסדרים.

אביבית ברקאי אהרונוף: אגב, כמו חוקי חינוך אחרים חשובים לא פחות, שנדחים ונדחים ונדחים, אנחנו מגיעים למעלה מעשרים וחמש שנה והחוק הזה אינו מיושם.

אביבית ברקאי אהרונוף: לכן, המועצה לשלום הילד מצטרפת בהחלט לדברים של חברי הכנסת ומבקשת אולי אפילו לסייע בתיקון חקיקה, שתחיל את החוק הזה בהדרגה, בדומה למסגרת חקיקתית שנעשתה בתיקון מספר 29 לחוק חינוך חובה, לגבי החלת חינוך חובה בכיתות יא' יב'.

אביבית ברקאי אהרונוף: החוק הזה בעצם יחייב את משרד החינוך, בכל שנה להחיל את החוק הזה על אחוז מסוים מכלל ילדי ישראל גם בגילאי 3-4.

אביבית ברקאי אהרונוף: תודה רבה.

סליחה, הוזכרו ארבעה ישובים.

אלכס מילר: חמישה.

מה עם בקה?

אורי אריאל: יכול להיות שהיא לא מופיע באשכול 3, אני מוכן לבדוק.

אלכס מילר: אנחנו לא נפתור את זה כאן פרטני לכל ישוב וישוב, זה צריך להיות כללי, אם נבדוק כרגע ישוב ישוב לא נצא מזה ונסבך את המערכת לגמרי כי פתאום אתם תראו שאחרים נמצאים.

אלכס מילר: רבותיי אני צריך לסיים.

אלכס מילר: ראשית אני רושם את הודעתו של משרד החינוך לגבי התוספת בשנת תשע"ב של ישובים שהוצגו בפנינו על ידי משרד החינוך.

אלכס מילר: אני קורא למשרד החינוך לבחון ולהביא צו מסודר שכולל את כל הישובים שאתם מכניסים בשנת תשע"ב, כמובן כל השאר האמורים להיכנס.

אלכס מילר: אתם מבינים ששום בג"צ לא ייתן לכם לחיות עם המצב שיש שני ישובים באשכול 3 שאחד מקבל והשני לא מקבל.

אלכס מילר: הרי הדבר הזה בסופו לא יעבור.

אלכס מילר: קודם כל, אנחנו מברכים על ההחלטה, עשרים ושבע שנים שמחכים להתקדמות ביישום הזה, ההחלטה של השר מבורכת ואנחנו באמת יכולים לסמוך על החלטתו בקדנציה שלו אבל אני לא רוצה להגיע למצב שבעוד כמה שניים יופיעו כאן שינויים מכיוונים אחרים.

אלכס מילר: צריך צו מסודר, תאמינו לי שאנחנו יודעים לעבוד ואנחנו נאשר אותו ברגע שהוא יונח על שולחן הוועדה כאן.

אלכס מילר: תבנו את זה באופן מסודר כדי שאתם תהיו רגועים ושגם אנחנו נהייה רגועים.

אלכס מילר: אתם שמעתם את חברי הכנסת, הרי בסופו של דבר נוכל לבוא עם הצעת חקיקה שאתם תצטרכו לתמוך בה כי זו ההחלטה שלכם.

אלכס מילר: יעשו חוק מדורג בדיוק לפי מה שאתם הבאתם, עם אותם הישובים ועם אותם אשכולות, בסופו של דבר יתמכו בהצעה אז למה להגיע לקריאות ולדברים האלה.

אלכס מילר: תכניסו לצו, אנחנו נאשר ונעקוב אחרי יישום ההחלטה.

אלכס מילר: זה צריך להיות מסודר.

מוחמד ברכה: בנוסף אני מבקש, שבסיכום תהייה דרישה לדווח לוועדה על תכניות ביצוע להכללת ישובים נוספים בשנת הלימודים הבאה, יושב ראש הוועדה יידע וישקול אם יהיה צורך בישיבה נוספת.

אלכס מילר: רבותיי, אני מציע שנקיים ישיבה ברגע שיהיה לך את הפריסה השנתית המסודרת של יישום ההחלטה הזאת.

אלכס מילר: כלומר, החלטתם לתת 30% בשנת תשע"ב, תביא לנו מה הולך להיות בשנת תשע"ג ואם יש תוספת לצרף ישובים.

אלכס מילר: נצטרך לקיים כאן כל הזמן ישיבה על כל ישוב וישוב, בשביל מה הרי אתם יכולים להביא לנו את הכל בצורה מסודרת ונחסוך זמן של הוועדה.

אלכס מילר: תודה רבה, הישיבה נעולה.