ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 149, 2011-03-06 10:00

דני דנון: המתקן בבעלות הסוכנות?

יהודה בן חמו: בבעלות הסוכנות, אבל המשרד אמר שייקחו את זה.

אברהם מיכאלי: אבל משרד הקליטה לא קשור לזה, התפעול הוא של הסוכנות.

יהודה בן חמו: כן, אבל המנהל הכללי של משרד הקליטה בפירוש אמר שהם פועלים על מנת לקחת את המרכז הזה מהסוכנות ולהכשיר אותו.

יהודה בן חמו: לכן כשאתם שואלים מה יכול לסייע בקליטת העלייה ובמיוחד למשפחות שידן אינה משגת לרכוש פה בית, זה דבר שכן יכול לסייע.

יהודה בן חמו: יחד עם זאת אני יכול להעיד, ויעידו פה גם הגורמים המקצועיים, על קליטה של לא מעט משפחות שמגיעות גם מדרום אמריקה, גם מחבר העמים.

יהודה בן חמו: כפר סבא קלטה עוד בטרם זמני, לא אכתור לי כתרים, אבל קודמי בתפקיד בהחלט לקח על עצמו שכפר סבא נשאה בעול של קליטת עלייה מכל העמים ובניגוד ליישובים, יישובים סמוכים גם, שהיתה קליטה סלקטיבית, קלטו רק מדרום אמריקה, מצפון אמריקה, בהחלט בכפר סבא יש יותר מ-12% או 13% עולים מכל השכבות.

יהודה בן חמו: למעשה זה הדבר העיקרי והמרכזי שהיינו רוצים בו את העזרה שלכם, הנושא של מרכז הקליטה שחדל מלפעול כמרכז.

יהודה בן חמו: הוא לא עושה רושם שהוא הולך להתקיים כדירות קלט לזוגות צעירים או למשפחות חדשות, ואם נוכל לקדם את הסיוע בנושא הזה אני בהחלט אשמח.

יהודה בן חמו: אני רוצה להודות לכל מי שהגיע לכאן היום, במיוחד לגורמים המקצועיים שלנו, שבהתראה כל כך קצרה הגעתם.

יהודה בן חמו: נמצאת כאן גם נציגה שלכם, הוועדה, שלשמחתי עוזרת לנו היום בתחום הדיור, באופן כללי, לא רק בקליטת עלייה, ובהחלט משרד השיכון שעובד איתנו בשיתוף פעולה בדרג המקצועי בצורה יוצאת מגדר הרגיל, וכל הגורמים שהצגתי אותם.

יהודה בן חמו: תודה לכם.

אברהם מיכאלי: מי אכלס את מרכז הקליטה לפני שהוא נסגר?

אברהם מיכאלי: קבוצת עולים מאתיופיה?

אברהם מיכאלי: קבוצת עולים מדרום אמריקה?

יהודה בן חמו: הדגש היה יותר על חבר העמים ואתיופיה, אבל בבקשה, דוד.

דוד מוספיר: מרכז הקליטה התקיים במשך 30 שנה ויותר, כאשר באמת הוא התחיל את הפעילות שלו כמרכז קליטה שקלט גם משפחות אתיופיות, ועם הזמן, בתהליך של שנים, הוא הפך להיות למרכז צעירים, שקולט צעירים מתכניות צעירים מכל העולם.

דוד מוספיר: לי היתה הזכות לנהל אותו בשש השנים האחרונות לפני הסגירה, בשיתוף פעולה מלא---

דני דנון: מתי הוא נסגר?

דוד מוספיר: לפני שנתיים.

דני דנון: ועד היום מה קורה שם?

דוד מוספיר: מה שקורה עד היום, היות וזה נכס של הסוכנות, אני יודע שנעשו פעולות כדי למצוא איזה שהיא תבנית חדשה להפעיל אותו לטובת הציבור, אני יודע שנכון להיום יש מחשבות.

דוד מוספיר: .. אגב, גם בזמנו נעשה מאמץ לא קטן אל מול ראש העיר, של המנהל הכללי של הסוכנות היהודית, כדי שהוא יהיה מרכז לצעירים, מרכז שנותן שירותים לצעירים בעיר, צעירים עולים וצעירים ישראליים, קהילות צעירות וכן הלאה, וזה לא צלח לצערי.

דוד מוספיר: היום אני יודע שהכיוון הוא יותר ללכת לכיוון של מתן פתרונות לגיל השלישי.

דוד מוספיר: אני שמעתי משהו על גמלאי משרד ראש הממשלה, שמעתי על משפחות חד הוריות וכל זה.

דני דנון: המרכז עומד שומם שנתיים?

דוד מוספיר: הוא לא שומם כיוון ש---

דני דנון: אם עכשיו היינו עושים את הישיבה שם, מה היינו רואים שם?

דוד מוספיר: היינו רואים דירות ריקות.

יהודה בן חמו: המגמה היא להשכיר את זה למגזר הפרטי.

יהודה בן חמו: היום משכירים את זה גם לחדר כושר גדול וגם למרכז לכירותרפיה.

יהודה בן חמו: הסוכנות רוצה למקסם רווחים על המבנה וזה לא מה שנאמר לנו בהתחלה.

יהודה בן חמו: נאמר לנו שבפירוש המבנה הזה יילך לייעוד ציבורי וכרגע, בלית בררה, אני---

דני דנון: אני יותר מתעניין בעתיד של המרכז, לא העבר.

דוד מוספיר: לגבי העתיד?

דוד מוספיר: אני לא יכול להגיד לך כרגע דברים מוחלטים, אלה הכיוונים שאמרתי, גם הגיל השלישי---

דני דנון: אז בוא נשאל את גב' דלי אלי לגבי העתיד.

דלי אלי: מרכז הקליטה כרגע עובר שיפוץ על ידי משרד הקליטה, הוא יהפוך להיות מרכז של 88 יחידות דיור, כאשר בקומה הראשונה והשנייה הוא מיועד למגורי קשישים עולים.

דלי אלי: יש בעיה מאוד גדולה בכפר סבא, יש הרבה מאוד קשישים עולים שממתינים לדיור ציבורי בעיר ואין לנו פתרונות בעיר ולכן הקומות הראשונה והשנייה מיועדות לאכלוס קשישים והשלישית והרביעית לחד הוריות.

דלי אלי: ייתכן שגם לנשים עם מוגבלות מסוימת.

דלי אלי: זה מה שהולך להיות, וחברת עמיגור תנהל את זה.

יהודה בן חמו: כשאת אומרת כרגע בשיפוץ, כרגע אין שיפוץ.

דלי אלי: כבר התחילו שיפוץ.

דלי אלי: השיפוץ התעכב בגלל שצצה שם בעיה של מתח חשמל, בגלל שצריך להסב את היחידות שהיו יותר גדולות ליחידות יותר קטנות, לכן היה צריך להגדיל את מתח החשמל ולכן השיפוץ התעכב.

דלי אלי: כרגע התהליך של השיפוץ בעיצומו.

דני דנון: ומתי אתם צופים שייכנסו לשם דיירים?

דלי אלי: בערך אחרי חצי שנה מהיום.

דני דנון: עוד שישה חודשים?

דלי אלי: בערך.

דוד מוספיר: חשוב לזכור שבמקור יש שם 140 יחידות דיור, שדירות חדר---

דני דנון: זה מקובל על ראש העיר?

יהודה בן חמו: כן.

מלכה רוזנבלום: חד הוריות או---

דני דנון: מה יהיו הקריטריונים לקבלה למקום?

דלי אלי: לחד הוריות זה עד עשר שנים בארץ, עם ילד אחד.

מלכה רוזנבלום: ומה קורה כשיש ילד שני?

דלי אלי: לא, היא תמשיך לגור.

דלי אלי: היא תהיה שוב חד הורית, כשיהיה עוד ילד, כמובן.

דלי אלי: אבל הקשישים, זה קשישים שעלו מ-89'.

דלי אלי: יש לנו כאן עולים שעלו ב-96', 97', 98', שנה הם מחכים לדיור ציבורי.

דני דנון: כמה ברשימה בעיר יש?

דני דנון: את יודעת להגיד לנו?

דלי אלי: יש לנו כ-90 זוגות קשישים שממתינים וכ-160 בודדים, וחד הוריות יש לנו בערך 50 שממתינות.

יהודה בן חמו: קודם כל תודה על המידע, חבל שאנחנו לא מקבלים אותו בזמן.

יהודה בן חמו: דבר שני, אנחנו נתעקש על כך שזה יהיה תושבי העיר ולא יבוּא מבחוץ.

דני דנון: בשני הממדים, גם הקשישים וגם החד הוריות.

אלי דלי: כן.

דני דנון: יפה.

דני דנון: לפחות משהו חדש אנחנו יודעים.

יונה מייקלר: אני אגיד רק כמה מלים.

יונה מייקלר: אני יושב ראש ועדת הקליטה, מי שלא מכיר אותי.

יונה מייקלר: קודם כל אני מברך את כולם ואותך בפרט, וחבר הכנסת מיכאלי, תודה שהגעתם לכאן.

יונה מייקלר: כעיקרון נעשית פה עבודה מאוד מאוד ברוכה, בכוחותינו הדלים יחסית, בנושא של עלייה וקליטה.

יונה מייקלר: אני רציתי להגיד, לגבי הדיור קצת נטרפו פה הקלפים כי אנחנו עוד לא ידענו את המידע שכרגע קיבלנו.

יונה מייקלר: ישנם פה עולים משנת---

דני דנון: קודם כל אני מוכן שכל פעם שיש בעיה, תכינו שיעורי בית ותפתרו אותה.

יונה מייקלר: כן, נהדר.

יונה מייקלר: מה שקורה, ישנם כאן עולים, צריך לקחת בחשבון שמדובר באנשים.

יונה מייקלר: .. כשאנחנו מדברים על גיל שלישי, אני לא יודע מאיזה גיל זה מתחיל, אבל מדובר פה באנשים בני 75 ומעלה.

יונה מייקלר: כלומר קחו בחשבון שאנשים מחכים, זו בעיה מאוד רצינית כאן, משנת 92' ו-93', אנשים בגיל כזה, אנחנו אמנם יודעים שהחיים נהיו ארוכים יותר, אבל יש גבול לכל דבר.

יונה מייקלר: ישנו ניסיון מסוים לנייד אנשים כאלה, אנשים שחיו פה מספר שנים בדירות שכורות, מכאן לכיוון חדרה, צפון, דרום, איפה שיש מקומות פנויים, זה לא עובד.

יונה מייקלר: זה לא עובד לא רק מכיוון שהם לא רוצים לזוז מכאן, כי הם בנו את החיים שלהם כאן, ונורא קשה לנייד אנשים בגיל כזה.

יונה מייקלר: צריך לקחת את זה בחשבון, זה קופת חולים, זה רופא שהוא חצי אלוהים עבורם, ישנם פה צעירים, ילדים, שחיים כאן, הם לא יכולים לעזוב את הכל ולקום לצאת מכאן צפונה או דרומה.

יונה מייקלר: לגבי עולים, אני רק רציתי לחזק את מה שאמר ראש העיר.

יונה מייקלר: יש לנו פה פילוח של עולים מכל הסוגים.

יונה מייקלר: יש לנו סך הכל, אדוני ראש העיר יתקן אותי אם אני טועה, 93,000 תושבים, מתוכם 8,417 דוברי רוסית, 1,556 דרום אמריקאים, דוברי ספרדית---

דני דנון: הם עושים יותר רעש מדוברי הרוסית.

יהודה בן חמו: אני חייב פה להגיד מלה אחת.

יהודה בן חמו: אני לא יודע אם היית בפארק של כפר סבא---

דני דנון: כן, עם המזרקות.

יהודה בן חמו: גם מזרקות, בנינו פארק יפה.

יהודה בן חמו: עכשיו רעננה בנו, הוד השרון בנו וכפר סבא לא.

יהודה בן חמו: התחלנו את הקדנציה הקודמת, בנינו פארק, פארק שאנחנו זוכים רק לתשבחות.

יהודה בן חמו: מגיע הכנס של הדרום אמריקאים, 'ערב טוב', אני כמו חתן מסתובב, הפארק פתוח, אני מגיע לכנס של הדרום אמריקאים, 'קומוסטס, קומוסטס', מדברים פה שם, 'הכל בסדר?', 'אֶה, הפארק.

יהודה בן חמו: ..', 'מה לא בסדר בפארק?' 'הפָּרישה לא בסדר'.

יהודה בן חמו: מה זה פרישה?

יהודה בן חמו: הגובה של המנגל נמוך.

ארנסטו קאהן: חשבתי שתדבר על האנדרטה.

יהודה בן חמו: זה אני נותן לך.

יונה מייקלר: עולי אתיופיה, 1,200.

דני דנון: לגבי עולי אתיופיה, היא נחשבת עיר סגורה מבחינת עולי אתיופיה?

יהודה בן חמו: מה זאת אומרת סגורה?

דני דנון: שהם לא יכולים לבוא עם המענק.

דני דנון: הם הרי מקבלים מענק כשהם יוצאים ממרכז קליטה, אז הם יכולים להשתמש---

דלי אלי: הם לא יכולים להרשות לעצמם לקנות כאן, זה מאוד יקר.

אברהם מיכאלי: הם יכולים לקנות מחסן בכפר סבא בכסף הזה.

דני דנון: זאת אומרת היא עיר פתוחה, אבל---

אלי דלי: הם לא יכולים להרשות לעצמם.

קריאה: יש הרבה מאוד עולי אתיופיה פה.

יונה מייקלר: דוברי צרפתית ואנגלית, יש לנו 269, אלא אם כן יש משהו שאני לא יודע, דוברי צרפתית, ו-359 אנגלוסקסים.

יונה מייקלר: עוד מעט אורי, שהוא רכז הקליטה בעיר, יציג לכם מצגת בה תוכלו להבין הרבה יותר מה אנחנו עושים פה ואיך מתבצעת כאן הקליטה באופן כללי.

יונה מייקלר: יש פה המון המון פעילות שנעשית, המון צריכת תרבות.

יונה מייקלר: אנחנו עובדים יפה מאוד, לדעתי, עם כל המחלקות, כל המחלקות משתפות פעולה ועל זה מגיעה להן תודה.

יונה מייקלר: משרד הקליטה עובד איתנו בצורה מאוד יפה, חוץ מכמובן הבעיה שהוזכרה כאן, וזו בעיה מאוד רצינית, שצריך איכשהו לפתור אותה.

יונה מייקלר: זה לא רק על פי החוק, כי יש פה עניין של נשמה.

יונה מייקלר: כך אני עובד.

יונה מייקלר: אני עובד מהלב, כך זה נעשה, והאנשים האלה זקוקים למנוחה, הגיע הזמן שיאכלסו אותם ושהם יזכו למנוחה ונחלה.

אברהם מיכאלי: כמה דירות עמידר ועמיגור יש לכם?

יונה מייקלר: יש לנו מידע כזה?

דלי אלי: בשנה האחרונה קיבלנו רק שתי דירות עמידר.

קריאה: לא, כמה סך הכל.

אברהם מיכאלי: אז העולים החדשים שהגיעו לעיר, חוץ מרכישה, לא הלכו לדיור ציבורי.

דלי אלי: דירה אחת קיבל נכה, דירה אחת קיבלה חד הורית.

דני דנון: יונה, עוד משהו?

יונה מייקלר: כרגע זהו, אם יהיה משהו תוך כדי.

יונה מייקלר: ..

דני דנון: תודה, אז בואו נראה את המצגת ואז ניגע בנושאים.

יהודה בן חמו: לפני המצגת, הצטרפו אלינו החברים שפעילים במועדון העולה, העולה מדרום אמריקה.

יהודה בן חמו: בבקשה.

אורי מקלב: אז אנחנו מדברים על נתונים של העיר, מדברים על 14.5 קילומטרים רבועים, 93,031 תושבים, מעל 30,000 בתי אב.

אורי מקלב: בעיר כ-200 מוסדות חינוכיים, עירוניים, פורמליים, בלתי פורמליים ופרטיים, ויש שני קניונים גדולים, קניון ערים וקניון גיל, שני אזורי תעשייה מרכזיים ועתירי ידע, במרכז העיר ואזור תעשייה נוסף.

דני דנון: איפה הוא יהיה?

יהודה בן מוחה: במזרח העיר, 600 דונם נוספים.

אורי מקלב: מנתוני התושבים: מספר העולים הם 12,190, מבחינת אחוזים 13.09% אחוזים.

אורי מקלב: אנחנו מדברים על 359 עולים דוברי אנגלית; 1,556 דוברי ספרדית; דוברי רוסית, אנחנו רואים את העלייה הגדולה של שנות האלפיים, 8,417; דוברי צרפתית 263; יש לנו בין 125 ל-130 משפחות מהקהילה האתיופית, 650 איש, ואחרים - 945.

מאוריסיו אסנמיל: אנחנו הספרדים הקבוצה השנייה.

אורי מקלב: נכון, הקהילה מדרום אמריקה היא הקבוצה השנייה.

אורי מקלב: אנחנו יכולים גם לראות את הפילוח של העולים, כשאנחנו מסתכלים ורואים משנת 2004 עד 2009, אני יכול להגיד שהתוצאה של העשור האחרון שמתחילת העשור עלו יותר.

אורי מקלב: שוב אנחנו רואים את ההתפלגות ואם אנחנו מסכמים בין 2009 עד ספטמבר 2010 אנחנו רואים שעלו 182 איש, מתוכם 50 עולים דוברי ספרדית ואחר כך נדבר גם על הנושא של הקליטה הקהילתית מדרום אמריקה.

אורי מקלב: בשנה הזאת עלו 17 משפחות.

אורי מקלב: מספר העולים שעלו בעשור כולו, 3,367 שהם 2,186 בתי אב.

אורי מקלב: מבחינת התקציב של הרשות לקליטה ב-2010, הם תוקצבו ב-3 מיליון שקלים ולדעתי יותר.

אורי מקלב: אני עובד להקמת מרכז קהילתי אתיופי, בשיתוף של קרן היסוד.

דני דנון: איפה המרכז?

יהודה בן חמו: בשיכון אדלסון, בשכונות המזרחיות.

אורי מקלב: אירועים לעולים, הנצחה, פעולות קליטה.

אורי מקלב: השתתפות של משרד הקליטה בפעולות קליטה, 166,400 שקלים.

אורי מקלב: משרד הקליטה מממן את העלות של הפרויקטורית, דדי אשכנזי, לקליטה הקהילתית מדרום אמריקה, ומימון של משכורת בחצי משרה של רכז נוער שנמצא במועדון נוער של הקהילה האתיופית.

אורי מקלב: כאן אנחנו רואים את המרכז הנוסף.

אורי מקלב: זה המרכז הקהילתי.

יהודה בן חמו: הוא משמש לפעילות של בני העדה האתיופית, אבל לא רק, אנחנו ממזגים פעילויות של מחלקת הנוער יחד עם הקהילה, אבל למשפחות מעוטות יכולת אנחנו מאפשרים, עם ועדה שמאוד מקפידה, קיום אירועים פרטיים.

יהודה בן חמו: זה המקום היחידי שאפשר לקיים בו אירועים פרטיים, כמו בת מצווה לילדה שאין לה, ברית, בריתה, אירועים צנועים של בני הקהילה.

יהודה בן חמו: זה נמצא בשכונות המזרחיות, ליד בתי הספר העציון ורמז, לא רחוק מטבע.

יהודה בן חמו: סך הכל חנכנו את המבנה הזה לפני חודשיים או שלושה, יחד עם הקהילה היהודית של פעילי קרן היסוד בשבדיה, משפחה שגרה בכפר סבא וגרה שם, הם יצרו את הקשר.

יהודה בן חמו: עשינו מאטצ'ינג הם נתנו בסביבות 500,000 דולר ואנחנו נתנו אפילו קצת יותר, עם הפיתוח וההפעלה עלינו.

יהודה בן חמו: ברשותכם כמה מלים על הקהילה האתיופית.

יהודה בן חמו: סך הכל בכפר סבא יש כ-135 משפחות אתיופיות.

יהודה בן חמו: יחד עם זאת, אני חושב שאם נסתכל על סדר הגודל של כח האדם שעוסק בקהילה האתיופית, אני חושב שזה המפתח לכך ששומעים אותם פחות אצלנו.

יהודה בן חמו: מה הכוונה?

יהודה בן חמו: יש הרבה מאוד עובדים מקרב המחלקה לנוער, מקרב אגף הרווחה, אגף החינוך, ובהחלט יחסית הם מעט אבל מטופלים בצורה מאוד מאוד ישירה.

אברהם מיכאלי: מבני הקהילה?

יהודה בן חמו: חלק מהעובדים הם בני הקהילה.

יהודה בן חמו: יש עובד סוציאלי מטעם הקהילה, יש מדריכי נוער מטעם הקהילה.

יהודה בן חמו: ברשותכם, במלה אחת, גם על הצד הפוליטי.

יהודה בן חמו: למרות שאין להם פה משקל משמעותי, יש להם חבר מועצה שהוא פעיל והוא מרכז את הפעילות, לא רק של הקהילה האתיופית---

דני דנון: הם גרים ביוספטל?

יהודה בן חמו: מרביתם ביוספטל, 90 משפחות בערך ביוספטל, כ-40-45 משפחות במרכז העיר.

יהודה בן חמו: אנחנו עדים היום לשני פרחי טיס מבני הקהילה, חלקם משתלב במערכת החינוך של בתי הספר העיוניים.

יהודה בן חמו: ישנם מספר קצינים בצה"ל, הם משתלבים בצורה מאוד טובה בעיר.

אורי מקלב: כמובן שאנחנו חוגגים את חג הסיגד, את יום הזיכרון.

אורי מקלב: הייתי מבקש, ברשותך, אם אפשר לקדם גם, שהחגים ייכנסו לתוך יומנים, לתוך---

אברהם מיכאלי: אנחנו חוקקנו את חוק הסיגד לפני כשנה וזה הפך להיות חג לאומי, לא רק ליומנים, זה ייכנס לתכנית הלימודים של כל בתי הספר וזה אחד החוקים החיוביים שחוקקנו.

דני דנון: אנחנו גם מעבירים ב-15, בלי נדר, דנה, את החוק של השילוב של יוצאי אתיופיה?

דני דנון: זה החוק של שיעור יוצאי אתיופיה במגזר הציבורי.

דני דנון: אנחנו מעבירים חוק שיחייב גם אתכם, יהודה, לשלב יוצאי אתיופיה במגזר הציבורי, זה בכל רשות עירונית, בכל---

יהודה בן חמו: קיבלתי את הצעת החוק, ענינו לכם כבר, שאצלנו עברנו את המכסה.

יהודה בן חמו: הם מאוד מאוד משתלבים, באמת.

אברהם מיכאלי: כמה תיקים ברווחה של יהודים מקהילת אתיופיה יש לכם בעירייה?

אברהם מיכאלי: כי אתה מציין מצב מצוין של חבר'ה שנקלטו והכל בסדר, עדיין הם נשארו בגדר הרווחה?

יהודה בן חמו: חלקם, אפילו המשמעותי, כן.

אברהם מיכאלי: אחוזים, תן לי נתון.

יהודה בן חמו: אין לי נתון פה, נציגת הרווחה לא הגיעה היום לישיבה כאן, אני אספק לך את הנתונים.

אורי מקלב: גם בנושא של ההנצחה אנחנו יכולים לדבר על האנדרטה, של העולה.

מאוריסיו אסנמיל: ההתאחדות שלנו בונים את האנדרטה לזיכרון לאנשים שמתו בקהילה היהודית שלנו בבואנוס איירס וגם לפיגוע בשגרירות הישראלית בארגנטינה.

אורי מקלב: אנחנו רואים כאן את האבן.

אורי מקלב: האבן הזאת היא אבן מהשגרירות.

מאוריסיו אסנמיל: האבן מקורית מהבניין.

דני דנון: איפה זה עומד כרגע?

יהודה בן חמו: פה, ברחוב הבונים.

אריאנה חדקל: אנחנו קיבלנו את השטח מהעירייה ברחוב הבונים ועשינו את זה והיה שם טקס ב-15 ביולי, ביום הפיגוע של הקהילה בארגנטינה.

אריאנה חדקל: אנחנו נקווה שבכל שנה יהיה טקס שראש העיר שלנו---

יהודה בן חמו: אני רוצה לומר פה מלה בנושא הזה.

יהודה בן חמו: קודם ראינו את הכיתובית שהיתה על האנדרטה, זו יוזמה ברוכה של בני הקהילה כאן.

יהודה בן חמו: כפי שצוין פה קודם, יש פה קהילה מאוד מאוד ענפה של דוברי ספרדית, קהילה שבהחלט תורמת רבות להלכי הרוח לא רק בתוך הקהילה שלהם אלא בכלל, משפיעים בצורה יוצאת מגדר הרגיל.

יהודה בן חמו: כשאני נכנסתי לעירייה, לפני שבע שנים, מצאתי פה תשתית מאוד טובה, אין אגף שאין בו דוברי ספרדית בכל התפקידים, בכל הרמות, מנהלי בתי ספר, מנהלי מחלקות, מנהלי מדורים, ובהחלט קהילה שמשפיעה פה.

יהודה בן חמו: לקחנו על עצמנו, כפי שנאמר פה... לצערי, לתדהמתי, נודע לי שאנחנו העיר השנייה סך הכל שהקמנו אנדרטה לזכר הנספים ב'אמיה' ואני חושב שיהיה זה נכון אם תהיה התייחסות ממשלתית לפיגוע הזה, כי חשתי בקרב הקהילה פגיעה מאוד מאוד משמעותית שאין התייחסות ממלכתית לפיגוע הזה.

יהודה בן חמו: הם נהרגו רק בגלל שהם יהודים ואנחנו החלטנו שב-18 ליולי אנחנו מקיימים פה יום אזכרה לנספים ב'אמיה'.

יהודה בן חמו: אתם לא יודעים כמה תגובות הגיעו אלינו מכל הארץ, לא מכפר סבא, הגיעו תגובות מכל הארץ שרוצים להיות חלק מהעניין, רוצים להשתתף, אנחנו הופכים את זה לטקס עירוני, אני לא יכול לקרוא לזה טקס ממלכתי, אבל אם תרצו שנעשה את הטקס הממלכתי פה, לא תהיה לי שום בעיה.

דני דנון: ה-18 ביולי ביום של ה'אמיה', או של השגרירות?

מאוריסיו אסנמיל: ה'אמיה'.

דני דנון: אבל אתם מציינים את שני האירועים ב-18.

יהודה בן חמו: את שניהם באותו יום.

אריאנה חדקל: פה באנדרטה יש 18 תמונות כאלה, לזכר השגרירות, וזאת הראשונה באזור השרון.

דני דנון: איפה יש עוד אנדרטה כזאת?

יגאל אמיתי: יש בשבי שומרון לזכר חנה זהבי, בעלה היה תושב המקום.

יהודה בן חמו: יש באשדוד ובכפר סבא.

יהודה בן חמו: יש עוד?

אריאנה חדקל: יש אחת בצפון עכשיו, אבל באזור השרון אנחנו רצינו שיהיה זכר למקרה הזה.

אורי מקלב: כאן יש הנצחה נוספת שהיתה לווטרנים.

אורי מקלב: זה היה ממש ביום חמישי האחרון בשעה 17:00, זה ממש קרוב למקום.

אורי מקלב: אנחנו רואים כאן את הווטרנים, את המקהלה של הווטרנים, כאן את הסרת הלוט.

יהודה בן חמו: ייחדנו כיכר מאוד מרכזית בעיר ונתנו אותה להנצחה.

דני דנון: יש לווטרנים מועדון פה?

יהודה בן חמו: יש להם מועדון, פעילות, תיכף אתה תראה גם ספר שהוצאנו עליהם.

יונה מייקלר: הוצאנו ספר.

יונה מייקלר: כל 9 למאי אנחנו חוגגים את הניצחון על גרמניה הנאצית.

יונה מייקלר: זה חשוב להם מאוד ואני חושב שזה חשוב גם לנו וגם לדורות הבאים לא פחות, מה שהיה זה חלק מההיסטוריה שלנו.

יונה מייקלר: מה עוד שאני אמרתי גם בטקס, אני נמצא פה די הרבה שנים, 40 שנה בערך, ובעשרות השנים הראשונות כמעט לא ציינו את החג הזה כיוון שהיתה מן סברה כזו שהיהודים בעצם לא נטלו חלק פעיל בלחימה, בניצחון, ומה שמסתבר בעשרות השנים האחרונות שזה לגמרי לא נכון ויש מידע בהחלט עדכני וחדש שיהודים השתתפו בצורה פעילה ויש מאות גיבורי ברית המועצות ואלפי בעלי מדליות ואני מדבר רק על הצבא האדום, וברור שבכל העולם בצבאות אחרים נלחמו גם יהודים.

יונה מייקלר: זה חשוב מאוד ואנחנו מציינים את זה כל שנה בטקס די רשמי של העירייה.

אברהם מיכאלי: המדינה מציינת את זה באופן רשמי, תוכלו דווקא בקטע הזה להתחלק בתקציבים כי יש שם די הרבה כסף.

יונה מייקלר: תודה.

אורי מקלב: אפשר רק לציין שהיו 500,000 ווטרנים בברית המועצות, 250 נהרגו במלחמה, 157 קיבלו את האות הכי גבוה בברית המועצות ויש לנו 120 חברים שלצערי.

אורי מקלב: ..

אורי מקלב: ניכנס למערך של הקליטה.

אורי מקלב: הקהילה אצלנו בקליטה הקהילתית מדרום אמריקה.

אורי מקלב: שוב, יש את המערך הגיאוגרפי של השליחים בחוץ לארץ, הקשר עם העולים.

אורי מקלב: בקליטה הישירה אנחנו רואים את תרשים הזרימה של מנהלי שירותי הקליטה האזוריים, מנהלי הקליטה של העולים, מנהל תיק העולים, הקשר עם העולה, עמית קליטה.

אורי מקלב: אנחנו רואים את ההיזונים החוזרים ובעצם הם מכינים את התיק לעולה שמגיע בסופו של דבר אלינו.

אורי מקלב: גב' דבי אשכנזי נמצאת בקשר עם השליחים גם בדרום אמריקה, לגבי הקליטה שלנו.

אורי מקלב: וכאן אנחנו רואים את התהליך של הקליטה של משרד הקליטה, מקבלת מידע מוקדם, העלייה לארץ, הבדיקות בשדה התעופה.

דני דנון: איפה היוזמה שלכם פה?

דני דנון: איפה עידוד העלייה שלכם?

אורי מקלב: יש לנו קשר מיילים רציף של דבי אשכנזי.

דני דנון: מה שאני רואה פה זה עולה מגיע לשליח בארגנטינה, בבואנוס איירס, הוא אומר לו 'אני רוצה לעלות לכפר סבא', ואז נוצר הקשר והכל רץ.

דני דנון: השאלה שלי איפה העידוד שלכם?

אורי מקלב: יש לנו תיק של כפר סבא.

אורי מקלב: בעצם כל הרעיון לקליטה התחיל מוונצואלה, אחרי שצ'אבז עלה שם לשלטון, או שהתחיל את המהלכים השליליים שלו.

אורי מקלב: הפרויקט התחיל במאי 2006, ראש העיר גם נסע לשם עם רכזת קודמת שהיתה לנו והוצגה שם כפר סבא, אנחנו בקשר איתם, אנחנו בקשר עם השליחים בדרום אמריקה, יש לנו חומר שהעברנו בכפר סבא.

אורי מקלב: כלומר אנחנו עושים הרבה שם, או מוסרים אינפורמציה על כפר סבא במקומות המרכזיים לטובת עידוד העלייה.

אורי מקלב: דבי בקשר רציף.

יהודה בן חמו: אני רוצה להתייחס לנושא הזה.

יהודה בן חמו: לפני חמש שנים, כפי שנאמר פה, נסעתי מטעם משרד הקליטה והסוכנות לוונצואלה.

יהודה בן חמו: מה שראיתי שם, ראיתי שם יהודים די מפוחדים, אבל יחד עם זאת הכמיהה למיאמי היא יותר מאשר אלינו.

יהודה בן חמו: בגלל הקרבה לוונצואלה, הם ממשיכים לנהל את העסקים והם מנהלים חיים בין מיאמי לקראקאס.

יהודה בן חמו: היה שם פעיל, מצוין אפילו, של הסוכנות, אילן.

יהודה בן חמו: לאחריו היתה תקופה שלא היה שליח, לא היתה להם כתובת, המתיחויות שצ'אבז יצר גרמה להם הרבה מאוד חוסר ודאות והם לא ידעו מה הם עושים.

יהודה בן חמו: יחד עם זאת החלק המשמעותי עדיין נמצא שם.

יהודה בן חמו: הגיעו לכאן הרבה יותר משפחות ממה שנאמר.

יהודה בן חמו: המטרה היתה, וזו המטרה שהוצבה על ידי משרד הקליטה והסוכנות והגדירו לי אותה, זה לנסות להביא יהודים לארץ.

יהודה בן חמו: אמרתי, קודם כל שיגיעו ללוד, בלוד נתחיל לנסות למשוך אותם לכפר סבא, אבל המטרה היתה להביא אותם לארץ.

יהודה בן חמו: הגיעו לפחות פי שתיים אם לא יותר מהמספר שנקוב פה, חלק הגיעו לכפר סבא, חלק לא, או הגיעו לתקופה קצרה גם בגלל עלויות הדירות פה, בני משפחה שגרים בערים אחרות, אבל ראינו בזה גם הצלחה---

דני דנון: מבחינת עתודות בנייה שלכם, יש לכם עתודות בנייה לזוגות צעירים?

יהודה בן חמו: כל עתודות הבנייה שלנו זה בנייה פרטית.

יהודה בן חמו: כל אדמות המדינה שאפשר, לצערי.

יהודה בן חמו: ..

יהודה בן חמו: אם אנחנו נצליח לשכנע את משרד השיכון ומשרד האוצר לתת לנו את קרקעות המינהל, לא את כולן, חלק מהן, שנייעד אותן לטובת זוגות צעירים, עם אוריינטציה מסוימת אפילו לקליטת עלייה, שאחוז מסוים מהפרויקט ניתן לקליטת עלייה, אנחנו יודעים לעשות את זה.

יהודה בן חמו: גם כשבנינו עכשיו 272 יחידות דיור, אכלסנו אותן רק על ידי זוגות צעירים, ליד הקאונטרי קלאב, בצד המזרחי של העיר.

יהודה בן חמו: אנחנו מתעתדים לבנות עוד 200 יחידות.

יהודה בן חמו: אנחנו יודעים לייעד אותם לטובת זוגות צעירים.

דני דנון: איך?

דני דנון: לפי גודל הדירה?

יהודה בן חמו: לא.

יהודה בן חמו: אלא מה?

יהודה בן חמו: בקרקע אתה לא יכול להתנהל כי משרד הפנים מגביל אותך, אומר לך עלות שמאי.

יהודה בן חמו: בעלות הבנייה אנחנו יודעים לתת להם את ההנחה של 25%, זה משמעותי, אבל עדיין לא מספיק לכולם.

יהודה בן חמו: אם ייתנו לנו לבנות על אדמת מינהל, אנחנו נדע לעשות כמו שעשו פה פרויקטים בעבר, ש-51% מעלות הקרקע משלם הזכאי והבנייה היא בנייה, ואז הוא מקבל הנחה משמעותית.

יהודה בן חמו: רק בקונסטלציה הזו אפשר ליצור בנייה לזוגות צעירים, לעולים ולאוכלוסייה שידה אינה משגת והיא תוכל להשתלב פה.

אברהם מיכאלי: לא הבנתי, יש לך קרקעות מינהל שהן לא מתוכננות?

יהודה בן חמו: בטח.

אברהם מיכאלי: אז מה הבעיה?

יהודה בן חמו: שהמינהל יגיד לי כן.

אברהם מיכאלי: אתה לא מקבל הרשאה לתכנן את הקרקעות?

יהודה בן חמו: לא נותנים.

אברהם מיכאלי: תב"עות יש לך?

יהודה בן חמו: אני יכול להכין תב"ע בפרק זמן קצר מאוד.

דני דנון: אני רוצה שתחזור על זה שוב, זה מעניין אותנו, כי זה חוזר בכל מקום בארץ.

דני דנון: אם אני מביא את יושב ראש המינהל ואת השר האמון עליו, מה אתה מבקש ממנו לקדם מבחינת בנייה לזוגות צעירים ועולים?

יהודה בן חמו: שייתן לי את הקרקע, אני אתכנן אותה לבנייה לזוגות צעירים.

יהודה בן חמו: אנחנו יודעים לתכנן.

דני דנון: איך אתה מבטיח את המחיר?

יהודה בן חמו: עשינו כבר פרויקטים כאלה פה.

דני דנון: מתי?

יהודה בן חמו: עשר שנים.

יהודה בן חמו: באה המדינה ואומרת לי 'הקרקע תהיה במקסימום 51% עלות', זה לאזרח הממוצע.

יהודה בן חמו: לעולה החדש, לאוכלוסייה שמדורגת בניקוד גבוה, מקבלים 11% מעלות הקרקע, ואז בעלות הקרקע אתה יכול לתת הנחה משמעותית.

יהודה בן חמו: הבנייה היא בנייה.

יהודה בן חמו: אני, מהרווח מהקרקע הפרטית, נותן להם את ההנחה, אבל זה עדיין לא משפיע כמו עלות הקרקע, ואם המינהל יהיה מעוניין.

יהודה בן חמו: ..

יהודה בן חמו: אני אגיד משהו שיישמע לא אובייקטיבי, כי אני עומד פה בראש הארגון, יש הזדמנות לשלב פה זוגות צעירים שבהחלט יכולים להיות חלק מההצלחה של העיר הזו, בכך שאנחנו ניתן להם את ההזדמנות להיכנס לדירה, אנחנו קוראים לזה דירה צומחת.

יהודה בן חמו: בנינו פה פרויקט של דירות של שלושה חדרים, אבל עם הזמן כשהמשפחה גדלה, גם הדירה גדלה.

יהודה בן חמו: מראש תכננו את זה בצורה כזו שהדירה צמחה יחד עם המשפחה.

יהודה בן חמו: יש היום דירות שהיו שלושה חדרים והיום הם כבר חמישה חדרים, בהתאם לגודל המשפחה ככה היא צמחה, וזה היה פרויקט שנעשה יחד עם המינהל במשרד השיכון.

דני דנון: איך נקרא הפרויקט?

דני דנון: יש שם לדבר הזה?

יהודה בן חמו: פעם זה היה 'בנה דירתך' והיום זה---

אברהם מיכאלי: בנווה רבין, יש 400 יחידות דיור.

יהודה בן חמו: כן, 'בנה דירתך'.

אריאנה חדקל: יש לי שאלה.

אריאנה חדקל: אני לא יודעת אם זה בדיוק במקום, אבל רציתי לדעת לפי מה ואיך מגיעים עולים חדשים לכפר סבא, כי באים מעט מעט מעט.

אריאנה חדקל: אפילו מוונצואלה, מדרום אמריקה.

אריאנה חדקל: מוונצואלה באים יותר, אני מקבלת את הנתונים, אבל לכפר סבא ממש כמעט שאין עולים.

יהודה בן חמו: נאמר פה קודם שהיום שהקושי של העולים להשתלב בעיר כי המחירים של הדירות הם מאוד מאוד יקרים והעולים מגיעים לארץ ומשתלבים או בקרבת מגורים של בני המשפחה שלהם, או במקומות שהם יכולים להשיג דירה, או במקומות שמשרד הקליטה יכול לתת דירות, אני יודע שבבאר שבע יש דירות.

יהודה בן חמו: .. אבל זו הסיבה המשמעותית.

אורי מקלב: אנחנו רואים את התכניות של הקליטה, חברה ותרבות, ויש לנו את הקליטה הקהילתית.

אורי מקלב: יש מועדונים למבוגרים, נוער, חברה ותרבות לווטרנים, הדיור המוגן, 'אני חדש בארץ', זו תכנית של אגף החינוך עם מורות ניידות לילדי העולים שרק מגיעים, מקהלות של עולים, פעילויות משולבות לעולים וותיקים, כמו למשל יום העולה, לימודי מחשב למבוגרים, כיתות לימוד מבוגרים, השלמה של 12 שנות לימוד, לקהילה האתיופית, וגם השפה.

אורי מקלב: חגגנו את אירועי הניצחון, הפעלה של מוקד עולים, הוצאה של עיתון, הנצחה לווטרנים, חברה טכנולוגית למדענים, ואנחנו משלבים את הפעילות של הקהילה בעיר ירוקה עם הרצאות שמקבלים העולים הנמצאים בהוסטל.

אורי מקלב: כאן אנחנו רואים את אחד האירועים, 65 שנה לניצחון.

אורי מקלב: הפרויקט של הקליטה הקהילתית.

אורי מקלב: כמו שאמרתי, הוא התחיל במאי 2006.

אורי מקלב: בתחילת הפרויקט נקלטו 41 משפחות בכפר סבא, 124 נפשות.

אורי מקלב: לצורך מימוש הפרויקט הוקצבה פרויקטורית על ידי משרד הקליטה.

אורי מקלב: הפרויקטורית, אפשר להוסיף, כמו שאמרתי, היא בקשר גם עם השליחים וגם עם העולים עוד בחוץ לארץ, לאחר מכן היא קולטת את המשפחה בכל מה שקשור לצעדיה הראשונים והיא מלווה אותם במשך שנה שלמה.

אורי מקלב: יש לנו כאן לצורך הקליטה דירת קלט, ביחד עם הסוכנות היהודית שמשתתפת גם בעלות של הדירה וזה מסייע מאוד לאותם עולים שלא מגיעים בקליטה ישירה אלא צריכים דירת קלט.

אברהם מיכאלי: כמה דירות קלט יש בעיר?

אורי מקלב: יש לנו אחת.

אורי מקלב: כאן אנחנו רואים את יום העולה.

אורי מקלב: פעולות קליטה: יש לנו קבוצות תמיכה של עולים מחבר העמים, שמבצעת פעילויות.

אורי מקלב: עוד קבוצה נוספת במרכז הקהילתי אלי כהן, אחת בגלר.

אורי מקלב: שוב, טיולים, הכרת הארץ.

אורי מקלב: מועדון נוער.

אורי מקלב: שוב, לפני כשנתיים ישבנו בישיבה עם ראש העיר, יחד עם מחלקת הנוער במועדון, וראש העיר אמר 'זהו, אנחנו רוצים ותיקים ולא רק לעולים מברית המועצות', ואכן היום המועדון הזה הוא לוותיקים ועולים מברית המועצות.

אורי מקלב: זה קורה גם במועדון הנוער של הקהילה האתיופית וגם שם אנחנו רואים בני נוער ותיקים.

אורי מקלב: האולפן, בו לומדים העולים.

אורי מקלב: אנחנו רואים את הפעילות ביום העולה, אנחנו רואים עוד מועדון מדרום אמריקה, שעושה פעילות 'אני חדש בארץ', דיברתי על זה, עם המורות הניידות ללימודי השפה העברית לילדי העולים.

יוסי בר נוי: מה זה מורות ניידות?

אורי מקלב: המורה מגיעה לבית התלמיד, אחרי שעות הלימודים בבתי הספר.

אורי מקלב: זה רק לילדים.

אורי מקלב: כאן אנחנו רואים מקהלות בהוסטלים השונים.

אורי מקלב: שוב, הפעילות בווטרנים והכיתות שדיברתי עליהן, כיתות הלימוד לקהילה האתיופית.

דני דנון: יפה.

יהודה בן חמו: תשובה אחת ברשותך, חבר הכנסת דנון.

יהודה בן חמו: לגבי שאלתך, חבר הכנסת מיכאלי, מתוך 139 משפחות שקיימות בעיר, נוספו 4 משפחות לאחרונה, יש כ-80 פניות לרווחה.

יהודה בן חמו: הפניות הן מבעיות קשות מאוד מאוד מאוד עד לבעיות למשל של אם ניקח משפחה, ששני בני הזוג עובדים, אבל הם מטופלים נגיד לצורך עזרה ללימודים, לטיפול שיניים, לדברים שהקהילה יכולה לאפשר ולתת להם.

אברהם מיכאלי: אנחנו מדברים פה בעולים שכמה שנים הם בארץ?

יהודה בן חמו: הרבה מאוד שנים.

יהודה בן חמו: ותיקים מאוד.

אברהם מיכאלי: האם אתה, אדוני ראש העיר, באמת נערך לקליטה החדשה שיכולה להיות בתקופה הקרובה, כולל הפלשמורה?

דני דנון: לא בטוח שהם יגיעו לפה.

אברהם מיכאלי: בגלל הדיור.

דני דנון: כן, 1,300,000, 1,400,000 מחיר דירה.

אברהם שיינפיין: אני רוצה לשאול אותך שאלה לגבי השאלה שאתה שואל.

אברהם שיינפיין: אני ראיתי הצגה לא מזמן של הקהילה האתיופית, שמראה את בעיות הקליטה הקשות שלהם בארץ, הבעל והאישה, מה קורה ביניהם כשהם נפתחים לקהילה, שם המצב הוא שהנשים חסרות ערך ופתאום פה הן נהיות חזקות מאוד.

אברהם שיינפיין: אחרי ההצגה יש דיון של שעה עם המשפחות וראית איך הנשים נפתחו ודיברו על מה שקורה אצלם בבית.

אברהם שיינפיין: יש רציחות, יש כל מיני דברים, השאלה אם היום אתם עושים שם, אם שם יתחילו לטפל בבעיה, שלא יגיע מצב שזה יקרה פה וזה יקרה פה.

אברהם מיכאלי: אני יכול להגיד לך שבביקור שלי במקום, אתה לא יכול להעלות על דעתך באיזה תנאים הם חיים שם.

אברהם מיכאלי: לדבר איתם על הדברים האלה, זה באמת רחוק מהמציאות.

אברהם מיכאלי: אבל למה שאלתי את ראש העיר?

אברהם מיכאלי: אני דווקא שמח על הנתון שאתה נותן לי, כי הרבה מאוד ערים עדיין מחזיקים את הרוב המוחלט שלהם במסגרת הרווחה.

אברהם מיכאלי: לא שהם מתנדבים להיות ברווחה, אלא הם נאלצים להיות שם, בשל בעיות כאלה ואחרות.

אברהם מיכאלי: יש בעיות, הבעיות ששמענו פה הן בעיות שבכל עיר שאנחנו מבקרים שם---

יהודה בן חמו: אני יכול להגיד לך שלמעט מקרים של בעיות רפואיות, אין מצב שלא מוצאים פה עבודה.

יהודה בן חמו: גם הקהילה האתיופית.

יהודה בן חמו: למעט מקרים של בעיות רפואיות, של 100% נכות, או דברים כאלה, רובם הגדול מאוד משולב במסגרת העבודה וגם בקהילה.

יהודה בן חמו: רואים את זה גם בקהילות העירוניות.

דבי אשכנזי: דרום אמריקה, דווקא הם---

דני דנון: מאיזה מדינות?

דבי אשכנזי: גם מקסיקו וונצואלה, דווקא הם שוכרים דירה במקומות הכי טובים בעיר והביקוש לכפר סבא הוא אדיר.

אברהם מיכאלי: אבל יש להם הון משלהם, עם אמצעים משלהם.

אברהם מיכאלי: זה לא כסף שהמדינה נותנת להם.

מרטה לוי: הם לא באים מאותם---

דבי אשכנזי: דווקא מארגנטינה הגיעה משפחה אחת.

מרטה לוי: הם הפסיקו לבוא בגלל ש...

דלי אלי: במסגרת הפרויקט משרד הקליטה כן עוזר.

דלי אלי: במסגרת של העלייה הקהילתית, אז כל משפחה מקבלת סל סיוע בדיור, כמו סיוע בחינוך, וסל של תרבות.

דלי אלי: משרד הקליטה כן מסייע.

אברהם מיכאלי: את כפר סבא אנחנו מכירים ואני מכיר, וזה לא הביקור הראשון שלי פה בעיר.

אברהם מיכאלי: לדעתי אנחנו לא צריכים להתבייש לפנות לראשי ערים מן הסוג של יהודה ולהגיד לו שהם כן יתגייסו לקליטת עלייה, כי יש להם גם ניסיון וגם יכולת.

אברהם מיכאלי: זאת לא רשות שקשה לבקש מהם שייקחו על עצמם דברים, זה לא כמו אותן רשויות שאנחנו באים והם אומרים 'תשמע, אם המדינה לא מעבירה לי שקל, אני לא יכול לקלוט'.

אברהם מיכאלי: אני חושב שאנחנו עדיין נמצאים בקליטת עלייה בקנה מידה גדול, נכון שאין הרבה עולים בשנים האחרונות, אבל אותם עולים שיעלו, במיוחד אותן קבוצות בעייתיות, הקליטה שלהם נמשכת.

אברהם מיכאלי: יש פה קבוצה גדולה של יהודי ברית המועצות שכבר נמצאים בארץ משנות ה-90, אבל חוויית הקליטה שלהם עדיין בעייתית, יש להם עדיין בעיות.

אברהם מיכאלי: אצלך יש בעיר יחסית לא הרבה, 8,500 זה לא קבוצה גדולה של עולים מברית המועצה, יש מקומות שיש להם עשרות אלפים.

אברהם מיכאלי: לכן מצד אחד אנחנו שמחים שראש העיר לא בא לבקש מאיתנו היום 'תעזרו לי בתקציבים של משרד הקליטה', מצד שני הוא כן מבקש דברים שאני חושב שזה לגיטימי שנתגייס עבורו, הנושא של משרד השיכון, מינהל מקרקעי ישראל וכל הסוגיה הזאת, ואתה בוועדה תמשיך להוביל את זה גם בערים אחרות שזה עלה.

ארנסטו קאהן: תודה על ההזמנה.

יהודה בן חמו: ארנסטו לא יודע, אבל אני אגיד מלה בנושא של עידוד נושא התרבות של עולים חדשים, גם בקרב דרום אמריקה.

יהודה בן חמו: ארנסטו יזם כתיבת ספר שאנחנו נעניק לכם אותו היום כתשורה, וגם בכלל הפעילות הספרותית, התרבותית, מעת לעת להיפגש עם חוג היוצרים, אני קורא לזה, של הדרום אמריקאים, זו חוויה מרנינה.

יהודה בן חמו: גם הווטרנים כתבו ספר על עצמם, הם כתבו ספר, יזמו, על כפר סבא, והפעילות הזו באה לידי ביטוי.

יהודה בן חמו: האמן האתיופי, שעוד מעט אנחנו מגיעים איתו להסדר שהוא יעשה את האנדרטה לזכר הנופלים שעלו מאתיופיה.

יהודה בן חמו: אנחנו מנסים לקחת את הכח האדיר הזה של העולים ולהשתמש בו למען הקהילה ולמעשה ארנסטו יזם, עם עוד חבר או שניים, כתיבת ספר על העיר כפר סבא, אני מקווה מאוד שתקראו אותו, אני אתן לכם אותו, וגם בגלל זה אתה פה.

ארנסטו קאהן: 'כפר סבא - אהבה חדשה'.

ארנסטו קאהן: זאת התודה שלנו לעיר ולראש העיר.

ארנסטו קאהן: אני רציתי להגיד מלה על ונצואלה.

ארנסטו קאהן: אני רופא, פרופ' באוניברסיטת תל אביב, הייתי הרבה שנים גם מנהל בית החולים בילינסון ואני גם יושב ראש נשיא של איגוד הסופרים בארץ בשפה הספרדית וגם באיגוד הסופרים הכללי.

ארנסטו קאהן: אני הוזמנתי לוונצואלה, על ידי הקהילה ועל ידי האקדמיה, הם שילמו לי את הכרטיס, הייתי שם, נפגשתי וגם התקבלתי על ידי הממשלה, ראש העיר קראקאס, והיה ביקור קשה.

ארנסטו קאהן: כשיצאתי משם טלפנתי לאשתי ואמרתי לה 'זהו, יצאתי'.

ארנסטו קאהן: אז שם אני קיבלתי הזמנה נוספת מיהודי.

ארנסטו קאהן: אני אמרתי שלא, בגלל שאני צריך לעשות כל מיני דברים, באמת.

ארנסטו קאהן: אפשר להגיד שאני ידיד של כל האנשים בקהילה שם.

ארנסטו קאהן: המשפחות במיאמי והם נשארים בקראקאס לנהל את העסקים.

ארנסטו קאהן: אם אתם רוצים, אני יכול להגיד שכן ולנסוע עוד פעם, אין בעיה, אם רוצים שאני אדבר איתם שוב, אני לא עושה את זה בכיף, אבל אם אני יכול לתרום משהו, אני אתרום.

ארנסטו קאהן: אני אגיד לכם, אני בטוח שאני יכול לעזור במשהו, אבל מה זה קליטה?

ארנסטו קאהן: קליטה, אני כאיש תרבות, יכול להגיד לכם, זה נכון, זה עבודה וזה בית וזה גם תרבות, ואני יכול להגיד את זה במטפורה, זה חום, איך אתה התקבלת.

ארנסטו קאהן: כשאני הגעתי לארץ, לפני הרבה שנים, קרה לי משהו שבחיים לא היה בבואנוס איירס, נכנסתי לגור בבית בקרית אונו, באותו יום שאני מגיע לשם, דופקים על הדלת, מי זה?

ארנסטו קאהן: פותח את הדלת, ילד כזה, בגיל 8, בא עם עוגה, 'ברוכים הבאים למדינת ישראל'.

ארנסטו קאהן: אתם לא יודעים מה זה עשה לי.

ארנסטו קאהן: לבחור הזה, בגיל 8, קוראים לו ירון דקל.

ארנסטו קאהן: יש המון סיפורים שאני לא יודע למה הוזמנתי לפה, אבל אני יכול לתרום.

דבי אשכנזי: אני רוצה להוסיף משהו לגבי מה שהוא אמר על ונצואלה.

דבי אשכנזי: לצורך העניין עשיתי ואני בקשר הדוק עם הקהילה.

דבי אשכנזי: מיאמי היום מלאה, הרבה אנשים שנסעו למיאמי ...

דבי אשכנזי: כי העלויות שם לחיים ולרמת החיים הם פי שתיים ואפילו פי שלוש מקראקאס.

דבי אשכנזי: ביקוש העלייה לארץ הוא אדיר, הגיעו 150 עולים רק מוונצואלה, שלא היה שנים רבות.

דבי אשכנזי: .. אני בקשר עם אותו שליח.

דבי אשכנזי: אז אני חושבת שהדברים קצת השתנו.

דני דנון: אני רוצה לקרוא את הסיכום, ברשותכם.

דני דנון: ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות מברכת את ראש העיר כפר סבא, מר יהודה בן חמו, המשנה מר אורן כהן ומשנה מר יונה מייקלר, האחראי על הקליטה בעיר, על העשייה המבורכת בעיר.

דני דנון: הוועדה קוראת לראש העיר לפעול להגדיל את מספר העולים בעיר כפר סבא.

דני דנון: הוועדה מברכת את משרד הקליטה על הודעתו על אכלוס מרכז הקליטה בעולים זכאי דיור ציבורי ואמהות חד הוריות תושבי העיר כפר סבא.

דני דנון: הוועדה מבקשת לקבל דיווח על מועד מדויק של פתיחת המרכז.

דני דנון: הוועדה תפנה לוועדת שרים לענייני טקסים לשקול ציון יום הפיגועים בבניין ה'אמיה' בשגרירות בארגנטינה.

דני דנון: הוועדה תבקש ממרכז המחקר והמידע של הכנסת להכין דוח מפורט לגבי יוזמות לבנייה לזוגות צעירים ועולים כדוגמת 'בנה דירתך' ודוגמאות אחרות.

דני דנון: אנחנו רוצים להודות לכל הנציגים שהגיעו, לפרופ' ארנסטו קאהן, לנציגים של העולים שנמצאים פה היום ואנחנו באמת אומרים, יש לכם עיר נפלאה, אנחנו רוצים שיותר עולים ייהנו מהעיר הזאת תודה רבה לכולם.