ועדת הכספים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 696, 2011-03-07 10:00

ציון פיניאן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

ציון פיניאן: על סדר היום הצעת חוק יישום תכנית ההתנתקות (תיקון מס' 3) (הסדר לשוכר פרטי והוראות נוספות), התשע"א-2010, הצעתם של חברי הכנסת זאב אלקין, אברהם מיכאלי, רוברט אילטוב, זבולון אורלב, זאב בילסקי, דוד רותם, יעקב כץ, משה גפני, פניה קירשנבאום, אלכס מילר, חמד עמאר, ליה שמטוב, משה (מוץ) מטלון, אורלי לוי אבקסיס, נסים זאב, , יצחק וקנין, כרמל שאמה, יריב לוין, אופיר אקוניס, אנסטסיה מיכאלי.

ציון פיניאן: חבר הכנסת אלקין, יושב ראש הקואליציה, בבקשה.

חיים אורון: שלפחות יעבור קריאה טרומית.

זאב אלקין: תודה רבה אדוני היושב ראש.

זאב אלקין: אני רק אגיד כמה דברי פתיחה כי למעשה החוק הזה כבר נדון כאן לקראת קריאה ראשונה.

זאב אלקין: אני רק אעדכן את הוועדה בשינויים שקרו מאז ומה בכלל הייתה התפיסה לפיה עבדנו.

זאב אלקין: החוק הזה התחיל למעשה כחוק רחב של יישום מסקנות ועדת חקירה כאשר נכנסו ונכללו לתוכו בקריאה טרומית סעיפים שונים שהיו קיימים בדוח ועדת חקירה ממלכתית ודרשו שינוי חקיקה.

זאב אלקין: בדרך לקריאה הראשונה, היות שמראש לקחתי על עצמי יחד עם יתר היוזמים, את ההתחייבות לתיאום מלא מול הממשלה, כאשר לפי החלטת ועדת שרים המעודכנת מי שמייצגים את הממשלה בעניין הזה זה בראש ובראשונה משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר – אני מזכיר לוועדה שהייתה החלטה מחודשת של ועדת שרים לחקיקה שפטרה אותי מחובת התיאום מול משרד המשפטים – ולמעשה כאשר הלכנו לקריאה ראשונה, צמצמנו מאוד את נוסח החוק לאותם סעיפים שהוסכמו עד לרגע ההוא עם הממשלה ועם משרד ראש הממשלה והשארנו פתח לתיקונים נוספים דרך דברי ההסבר.

זאב אלקין: הנוסח שמגיע לוועדה עכשיו – ואני מבקש מהוועדה לאשר אותו – הוא למעשה הנוסח לאחר השלמה של משא ומתן מול הגורמים הרלוונטיים, כמובן בראש ובראשונה משרד ראש הממשלה, משרד האוצר וועד מפוני גוש קטיף שייצג את ענייני המפונים במשא ומתן הזה.

זאב אלקין: הנוסח כולל את אותם הסעיפים שהיו בחוק בקריאה הראשונה.

זאב אלקין: הוא כולל את הסעיפים אליהם התייחסנו בדברי ההסבר כאופציה שהם יחזרו לחוק במהלך החקיקה, ענייני השומה, ואני מציע שהוא יכלול עוד סעיף אחד שלמעשה אחרי משא ומתן ארוך ומייגע, גם הוא קשור למסקנות ועדת החקירה הממלכתית.

זאב אלקין: אפשר לברך כאן על המוגמר, על כך שהגיעו לסיכום לגביו וקיבלתי אור ירוק ממשרד ראש הממשלה להכניס אותו לחוק הזה וזה העניין של מענק בשל הוצאות בקשר עם תכולת בית המגורים.

זאב אלקין: זאת סוגיה שהייתה בוויכוח כבר תקופה ארוכה, מה קורה עם הנזקים שנגרמו למכולות בגלל כל מיני סיבות, גם בזמן הפינוי וגם בגלל שלמעשה כניסה למגורי הקבע התעכבה וכמובן התכולה של המכולות נפגעה בצורה משמעותית.

זאב אלקין: הושג סיכום בעניין הזה, גם לפי רוח המלצות ועדת החקירה הממלכתית, ובוודאי ראוי שחוק שמנסח למעשה את רוב העניינים שוועדת החקירה טיפלה בהם והם דורשים חקיקה, שחוק כזה יכלול גם את הסעיף הרלוונטי ויש על כך הסכמה של משרד ראש הממשלה.

זאב אלקין: לכן זה מובא לכאן.

זאב אלקין: אני רואה שעוד לא חיברת את זה לנוסח אחד, אבל כמובן הכוונה היא שבסופו של דבר, בקריאה שנייה ושלישית, יהיה סעיף נוסף בחוק הזה.

זאב אלקין: אני אכן מבקש מהוועדה לאשר את החוק לקריאה שנייה ושלישית כמה שיותר מהר כי ברור שחוק כזה היה צריך להיות מחוקק לפני כמה שנים ולא עכשיו.

זאב אלקין: תודה.

ציון פיניאן: תודה.

מירב תורג'מן: אני אומר מה הנושאים שנותרו פתוחים שיוכרעו בדיון לקראת קריאה שנייה ושלישית.

מירב תורג'מן: מדובר על חובת פינוי, קביעת הוראה על חובת פינוי בית המגורים הזמני.

מירב תורג'מן: התייחסות לבת הדר כישוב יעד והבנתי שסוכם שהעניין הזה לא ייכנס.

מירב תורג'מן: הוראות לרישום באמציה ושומריה, גם שם הבנתי שאין פשוט צורך להתייחס לאופן הרישום בשני הישובים האלה.

מירב תורג'מן: קביעת ישוב סל, נושא שנכנס לנוסח כפי שאני אקריא אותו.

מירב תורג'מן: הוראה לגבי זמינות קרקעות מגרשים, זאת אומרת, רק אם יש זמינות של אותם מגרשים, תהיה הקצאה שלהם.

מירב תורג'מן: עניין נוסף הוא הזכאות להלוואה לגבי מי שכבר רכש מגרש ובנה עליו.

מירב תורג'מן: נושא של שומות 2009 כפי שאני אקריא את הסעיף כפי שהוא מופיע בפניכם בנוסח הלבן ולא בנוסח של הקריאה הראשונה.

מירב תורג'מן: הנושא הנוסף שמבקש חבר הכנסת אלקין להוסיף הוא המענק בגין הוצאות בקשר עם תכולת בית המגורים, הוא מופיע בפניכם כסעיף נפרד, אותו מבקש חבר הכנסת אלקין לצרף לנוסח לקריאה השנייה והשלישית, ככל שהוועדה תכריע בעניין הזה.

זאב אלקין: אני מציע שנקריא כי הסוגיות שהזכרת אותן כפתוחות, למעשה הוכרעו במשא ומתן.

מירב תורג'מן: כן, למעט שתיים שצריך להתייחס אליהן.

זאב אלקין: לפי מה שהודיעו לי בשם משרד ראש הממשלה אתמול, כל הנוסח שמונח על שולחן הוועדה מקובל על משרד ראש הממשלה ועל הממשלה.

ציון פיניאן: כן.

ציון פיניאן: תעברי להקראה.

מירב תורג'מן: הצעת חוק יישום תכנית ההתנתקות (תיקון מס' 3), התשע"א-2011 1.

מירב תורג'מן: תיקון סעיף 32 בחוק יישום תכנית ההתנתקות, התשס"ה-2005 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 32, בהגדרה "מסלול ב'" במקום "בתוספת סכום המשתנה לפי ותק מגורים" יבוא "בתוספת סכום נוסף".

מירב תורג'מן: אני אזכיר שכאן מדובר בביטול מקדם הוותק שקבוע בתוספת השלישית.

מירב תורג'מן: 22.

מירב תורג'מן: הוספת סעיף 43א אחרי כותרת סימן ב' לפרק ה' לחוק העיקרי יבוא: "43א.

מירב תורג'מן: הגדרות בסימן זה – "אישור זכאות עקרוני" – החלטה של ועדת הזכאות בבקשה המוגשת בהתאם לסעיף 47א, שלפיה המבקש הוא שוכר פרטי.

מירב תורג'מן: "יישוב יעד", לגבי השוכר הפרטי הנוגע בדבר – ישוב המנוי לצד ישוב המקור בסעיף 2 בתוספת החמישית, ובמקרה שאין בישוב כאמור מגרש מגורים מפותח שניתן להקצותו לשוכר הפרטי או שישוב המקור לא צוין בסעיף 2 בתוספת החמישית - הישוב באר גנים.

מירב תורג'מן: כאן מדובר בקביעת ישוב הסל.

מירב תורג'מן: מה שהקראתי הוא ביחס לנוסח של הקריאה הראשונה.

מירב תורג'מן: מדובר בקביעת ישוב סל והוראה לגבי זמינות המגרשים.

מירב תורג'מן: "ישוב מקור" – הישוב המפונה שבו התגורר השוכר הפרטי ביום הקובע.

מירב תורג'מן: "מגרש מגורים" – מגרש המיועד על פי תכנית תכנון תקפה לבניית יחידת מגורים אחת בלבד.

מירב תורג'מן: "מגרש מגורים מפותח" – (1) לגבי הישובים המנויים בסעיף 1 בתוספת החמישית, למעט הישוב אמציה – מגרש מגורים שעד יום תחילתו של תיקון מספר 3 בוצע לגביו פיתוח תשתיות באופן המאפשר בנייה של יחידת הדיור במגרש.

מירב תורג'מן: (2) לגבי הישוב אמציה – מגרש מגורים שנקבע לגביו תקציב לפיתוח מלא של התשתיות במסגרת החלטות הממשלה מספר 2379, מיום ח' בתשרי התשס"ח (20 בספטמבר 2007), מספר 4296, מיום ו' בכסלו התשס"ט (3 בדצמבר 2008), מספר 1538, מיום י"ד בניסן התש"ע (21 במרץ 2010) ומספר 2294, מיום כ"א בתשרי התשע"א (29 בספטמבר 2010).

מירב תורג'מן: "שוכר פרטי" – ישראלי שאינו זכאי לפיצוי לפי סימן א' לפרק ה' או לתשלום לפי החלטת הוועדה המיוחדת שניתן חלף פיצוי לפי אותו סימן, ומרכז חייו ומקום מגוריו הקבוע כדין, ביום הקובע ובמשך שנתיים רצופות לפחות לפני היום הקובע, היה בבית מגורים בישוב מפונה, ובמהלך תקופה זו ניהל בבית המגורים משק בית עצמאי.

מירב תורג'מן: לעניין זה לא ייחשב כשוכר פרטי מי שבמהלך השנתיים האמורות או בחלקן – (1) התגורר במגורים של מוסד חינוך פנימייתי.

מירב תורג'מן: (2) היה סמוך על שולחנו של ישראלי כאמור.

מירב תורג'מן: היו שניים או יותר העונים להגדרת שוכר פרטי כאמור, והתגוררו באותו בית מגורים, ייחשבו כולם יחדיו כשוכר פרטי אחד.

מירב תורג'מן: "שוכר פרטי בעל מגרש" – שוכר פרטי שרכש ישירות מרשות מקרקעי ישראל, לאחר היום הקובע ולא יאוחר מיום תחילתו של תיקון מספר 3, זכויות במגרש מגורים בישוב המנוי בסעיף 3 בתוספת החמישית, ולא העביר את הזכויות באותו מגרש עד יום תחילתו של תיקון מספר 3.

מירב תורג'מן: לעניין זה ייחשב כשוכר פרטי בעל מגרש גם שוכר פרטי שלאחר היום הקובע ולא יאוחר מיום – אנחנו נוסיף כאן את התאריך העברי – (31 בדצמבר 2010) הודיע למינהלה על רצונו כי יוקצה לו מגרש מגורים ביישוב יסודות, ושחתם עם רשות מקרקעי ישראל על הסכם לרכישת הזכויות במגרש ושילם את הסכומים הדרושים לשם כך – תוך שישים ימים מיום שנדרש לכך על ידה.

מירב תורג'מן: כאן מדובר על תוספת ואני אשמח אם המינהלת תסביר אותה.

מיכל פרימן: ביסודות נוצרה סיטואציה שהמפונים ביצעו איזשהו הליך עצמאי של חלוקת מגרשים וביקשו מהמינהל להכיר בהליך הקצאת המגרשים.

מיכל פרימן: היו כמה מחלוקות עם המינהל בקשר לתהליך אבל לאחרונה הם הגיעו לכלל פתרון.

מיכל פרימן: לכן ביסודות המצב כרגע הוא שעוד לא הגיעו לידי כלל הקצאה אבל אנחנו צופים שזה יהיה בזמן הקרוב, וכדי לאפשר לשוכרים פרטיים שהיו בתוך התהליך הזה גם ביסודות לקבל את ההטבות שבחוק, רצינו להבהיר את הנקודה הזאת במפורש.

מירב תורג'מן: התאריך הוא התאריך שמוסכם.

מיכל פרימן: תאריך שמוסכם.

מיכל פרימן: כן.

מירב תורג'מן: "שוכר פרטי בעל מגרש בישוב יעד" – שוכר פרטי בעל מגרש שהמגרש שרכש הוא בישוב יעד.

מירב תורג'מן: "תיקון מספר 3" – חוק יישום תכנית ההתנתקות (תיקון מס' 3) (הסדר לשוכר פרטי והוראות נוספות), התשע"א-2011.

מירב תורג'מן: "התקופה הקובעת", לגבי כל אחד מהישובים המנויים בסעיף 1 בתוספת החמישית – התקופה שמיום תחילתו של תיקון מס' 3 ועד שישה חודשים ממועד פרסום הודעת המנהל כאמור בסעיף 47ג(ב) לגבי אותו ישוב".

מירב תורג'מן: 3.

מירב תורג'מן: הוספת סעיפים 47א עד 47ו אחרי סעיף 47 לחוק העיקרי יבוא: "47א בקשה לאישור זכאות עקרוני ישראלי שאינו שוכר פרטי בעל מגרש רשאי להגיש בקשה לקבלת החלטה של ועדת הזכאות ולפיה הוא שוכר פרטי, ובלבד שבקשה כאמור תוגש לא יאוחר משישה חודשים מיום תחילתו של תיקון מס' 3.

מירב תורג'מן: 47ב.

מירב תורג'מן: פטור ממכרז לשוכר פרטי בעסקה במקרקעי ישראל (א) מועצת מקרקעי ישראל רשאית לקבוע כי התקשרויות של רשות מקרקעי ישראל לביצוע עסקאות במקרקעי ישראל לגבי מגרשי מגורים ביישובי יעד, שייערכו במהלך התקופה הקובעת עם שוכרים פרטיים שקיבלו אישור זכאות עקרוני, יהיו פטורות מחובת מכרז בתנאים שייקבעו בהחלטת המועצה.

מירב תורג'מן: החלטת המועצה לפי סעיף זה תתקבל לאחר התייעצות עם המינהלה, והיא טעונה אישור שר האוצר.

מירב תורג'מן: (ב) אין בהוראות סעיף קטן (א) כדי לגרוע מסמכותה של מועצת מקרקעי ישראל לקבוע פטור מחובת מכרז על פי כל דין.

מירב תורג'מן: (ג) (1) שוכר פרטי רשאי להתקשר עם רשות מקרקעי ישראל בעסקה במקרקעי ישראל בפטור ממכרז כאמור בסעיף קטן (א) לגבי מגרש מגורים אחד בלבד.

מירב תורג'מן: (2) שוכר פרטי אינו רשאי להתקשר עם רשות מקרקעי ישראל בעסקה במקרקעי ישראל בפטור ממכרז כאמור בסעיף קטן (א), כל עוד הוא בעל זכויות במגרש שייעודו למגורים שרכש מרשות מקרקעי ישראל בפטור ממכרז שניתן בקשר עם הפינוי.

מירב תורג'מן: 47ג.

מירב תורג'מן: שיפוי שוכר פרטי בעד רכישת מגרש מגורים (א) (1) שוכר פרטי בעל מגרש בישוב יעד שמחיר המגרש הכולל ששילם עולה על הסכום הקבוע בסעיף 1 בתוספת החמישית לאותו ישוב ולאותו סוג מגרש, זכאי לשיפוי מאוצר המדינה בסכום השווה להפרש שבין שני הסכומים האמורים.

מירב תורג'מן: (2) נוסף על הוראות פסקה (1), שוכר פרטי בעל מגרש בישוב יעד, שרכש את הזכויות במגרש מרשות מקרקעי ישראל במסגרת הסדר המאפשר תשלום דמי חכירה מהוונים בהתאם להיקף הבנייה שבתכנית הבנייה שיגיש, זכאי לשיפוי בעד תשלום יתרת דמי החכירה המהוונים בעבור מלוא זכויות הבנייה על פי תכנית התכנון התקפה במועד רכישת הזכויות במגרש.

מירב תורג'מן: (ב) המנהל רשאי לקבוע, לגבי כל אחד מהישובים המנויים בסעיף 1 בתוספת החמישית, כי שוכר פרטי שקיבל אישור זכאות עקרוני ובמהלך התקופה הקובעת ירכוש ישירות מרשות מקרקעי ישראל זכויות במגרש מגורים מפותח בישוב יעד, ומחיר המגרש הכולל של המגרש שירכוש יעלה על הסכום הקבוע בסעיף 1 בתוספת החמישית לאותו ישוב ולאותו סוג מגרש, יהיה זכאי לשיפוי מאוצר המדינה בסכום השווה להפרש שבין שני הסכומים האמורים.

מירב תורג'מן: הודעה על קביעת המנהל כאמור, תפורסם באתר האינטרנט של המינהלה.

מירב תורג'מן: (ג) על אף האמור בסעיף 140(1), הסכומים הנקובים בסעיף 1 בתוספת החמישית יהיו צמודים למדד מהמועד הנקוב לצד אותו סכום עד למועד שבו החליטה ועדת הזכאות לגביהם.

מירב תורג'מן: (ד) על אף האמור בפרק ו', המינהלה רשאית, על פי בקשת הזכאי לשיפוי האמור בסעיפים קטנים (א)(2) או (ב), לבצע את השיפוי בדרך של תשלום ישיר לגורמים הזכאים לקבלת תשלומים בעבור מחיר המגרש הכולל.

מירב תורג'מן: בכל הסעיפים שקראתי עד עתה, לא היו תיקונים אלא אלה סעיפים שהובהרו כבר בקריאה הראשונה.

מירב תורג'מן: (ה) (1) שוכר פרטי שקיבל שיפוי בהתאם לסעיפים קטנים (א) או (ב), ולא בנה את ביתו או לא התגורר בבית שבנה במשך מרבית שמונה השנים שממועד השלמת הבנייה, או שהעביר את זכויותיו במגרש לפני תום שמונה שנים ממועד השלמת הבנייה, ישיב את סכום השיפוי שקיבל כאמור, בתוספת הצמדה למדד ממועד קבלת השיפוי עד מועד השבתו.

מירב תורג'מן: ראיתי שכאן הוספתם את המילה "מרבית", כאשר מדובר בעצם בהתחלה ולא צריך בכל התקופה להתגורר במגורים אלא במרבית התקופה.

מיכל פרימן: כן.

מיכל פרימן: זה בעצם חידוד של התנאים שנקבעו כבר בקריאה הראשונה.

מירב תורג'מן: (2) התבקשה רשות מקרקעי ישראל לאשר העברת זכויות במגרש שהתקבל לגביו שיפוי בהתאם לסעיפים קטנים (א) או (ב), והבקשה הוגשה במהלך תקופה של תשע שנים ממועד הקצאת זכויות במגרש כאמור, תתנה את אישורה להעברת הזכויות בהשבת סכום השיפוי כאמור בפסקה (1).

מירב תורג'מן: (3) התבקשה רשות מקרקעי ישראל לאשר העברת זכויות במגרש שקיים לגביו חוב כאמור בספקה (1), והבקשה הוגשה לאחר תשע שנים ממועד הקצאת זכויות במגרש כאמור, רשאית היא להתנות את אישורה להעברת הזכויות בהשבת החוב האמור.

מירב תורג'מן: (ו) (1) המנהל רשאי להאריך את התקופה הקובעת לתקופה נוספת שלא תעלה על שישה חודשים, אם נוכח שהדבר דרוש בשל מניעה שנוצרה להקצאת מגרשי מגורים מפותחים בישוב יעד לשוכרים פרטיים שניתן לגביהם אישור זכאות עקרוני.

מירב תורג'מן: (2) ראש הממשלה ושר האוצר רשאים להאריך את התקופה הקובעת לתקופות נוספות שלא יעלו על שישה חודשים כל אחת, אם נוכחו שהדבר דרוש בשל מניעה שנוצרה להקצאת מגרשי מגורים מפותחים בישוב יעד לשוכרים פרטיים שניתן לגביהם אישור זכאות עקרוני.

מירב תורג'מן: (3) בלי לגרוע מהוראות פסקאות (1) ו-(2), המנהל וחשב המינהלה רשאים להאריך את התקופה הקובעת לגבי שוכר פרטי מסוים, אם נוכחו שנמנעה ממנו האפשרות לרכוש זכויות במגרש מגורים מפותח בתקופה הקובעת בשל עיכוב בקבלת אישור זכאות עקרוני.

מירב תורג'מן: (ז) בסעיף זה, "מחיר המגרש הכולל" – המחיר ששילם או נדרש לשלם שוכר פרטי בעבור המגרש לרשות מקרקעי ישראל, וכן המחיר ששילם או נדרש לשלם כדין בעבור פיתוח תשתיות כבישים, מדרכות, חשמל, טלפון, מים וביוב עד קצה המגרש, בתוספת הפרשי הצמדה למדד לסכומים ששילם מיום התשלום עד למועד שבו החליטה ועדת הזכאות לגביהם.

מירב תורג'מן: 47ד.

מירב תורג'מן: הלוואה עומדת להעתקה קהילתית לשוכר פרטי (א) שוכר פרטי בעל מגרש ושוכר פרטי שקיבל אישור זכאות עקרוני ורכש בתקופה הקובעת זכויות במגרש מגורים מפותח בישוב יעד שניתנה לגביו הודעה כאמור בסעיף 47ג(ב), זכאים לקבל הלוואה לבניית בית מגורים במגרש שרכשו, בסכום כמפורט בסעיף 3 בתוספת החמישית, בהתאם לישוב שבו נרכשו הזכויות ולתקופה שבה התגוררו ברציפות, סמוך ליום הקובע, כשוכרים פרטיים בישוב מפונה.

מירב תורג'מן: שוכר פרטי בעל מגרש יהיה זכאי לקבלת הלוואה כאמור אף אם השלים את בניית בית המגורים לפני שמימש את זכאותו לקבלת ההלוואה, ובלבד שמימוש ההלוואה נעשה במועד כאמור בסעיף קטן (ד).

מיכל פרימן: יש שוכרים פרטיים שרכשו מגרשים לפני שחוקק החוק הזה וכבר התחילו לבנות את הבית והשלימו את הבנייה.

מיכל פרימן: התעורר ספק אם אותם שוכרים פרטיים יוכלו לקבל את ההלוואה העומדת הקבועה כאן בחוק כי לפי הנהלים הרגילים של הבנקים אי אפשר לקבל הלוואה עומדת כשבניית הבית הושלמה.

מיכל פרימן: כדי לאפשר גם להם בעצם ליהנות מההטבה הזאת, הוספנו כאן הבהרה בחוק לגביהם וזה סעיף שמאפשר גם להם לקבל את ההלוואה.

מירב תורג'מן: (ב) שוכר פרטי שקיבל אישור זכאות עקרוני ורכש עד תום שישה חודשים מיום תחילתו של תיקון מס' 3 זכויות בקרקע בישוב המנוי בסעיף 4 בתוספת החמישית מתחת לישוב המקור שלו, לצורך הקמת בית מגורים, זכאי לקבל הלוואה לבניית בית המגורים על אותה קרקע, בסכום המפורט באותו סעיף בתוספת, בהתאם לתקופה שבה התגורר ברציפות, סמוך ליום הקובע, כשוכר פרטי בישוב מפונה.

מירב תורג'מן: (ג) ההלוואה לפי סעיף זה תינתן בתנאים הנהוגים לגבי הלוואה לדיור כהגדרתה בחוק הלוואות לדיור, ואולם הלוואה שניתנה כאמור תהפוך למענק בתום עשר שנים מיום קבלתה, בתנאי שהשוכר הפרטי בנה את ביתו, התגורר במרבית התקופה האמורה בבית אשר בנה ולא העביר את זכויותיו במקרקעין שנרכשו כאמור לפני תום עשר שנים מיום קבלת ההלוואה.

מירב תורג'מן: (ד) הזכות לקבלת ההלוואה לפי סעיף זה ניתנת למימוש באחת מהתקופות האלה, לפי העניין: (1) לגבי שוכר פרטי בעל מגרש – ארבע שנים מיום תחילתו של תיקון מס' 3.

מירב תורג'מן: (2) לגבי שוכר פרטי שאינו שוכר פרטי בעל מגרש, שרכש זכויות במגרש מגורים בישוב יעד – ארבע שנים מתום התקופה הקובעת.

מירב תורג'מן: (3) לגבי שוכר פרטי שרכש זכויות בקרקע בהתאם לסעיף קטן (ב) – ארבע שנים ושישה חודשים מיום תחילתו של תיקון מס' 3.

מירב תורג'מן: 47ה.

מירב תורג'מן: שלילת הזכאות במקרים מסוימים (א) לא תהיה לשוכר פרטי שאינו שוכר פרטי בעל מגרש זכות על פי סעיפים 47ב עד 47ד לגבי ישוב יעד שלא נותר בו מגרש מגורים מפותח שניתן להקצותו לאותו שוכר פרטי.

מירב תורג'מן: (ב) (1) שוכר פרטי שמתגורר במבנה מגורים באתר מגורים זמני המנוהל על ידי המדינה (בסעיף זה – מבנה מגורים זמני), אשר השלים את בניית ביתו על מגרש מגורים עליו קיבל שיפוי כאמור בסעיף 47ג ולא פינה את מבנה המגורים הזמני ומסר את החזקה בו למדינה בתוך שישים ימים ממועד המעבר לבית שבנה כאמור, ישיב את סכום השיפוי שקיבל בתוספת הצמדה למדד ממועד קבלת השיפוי עד מועד השבתו.

מירב תורג'מן: (2) על אף האמור בסעיף 47ד(ג), ההלוואה על פי סעיף 47ד לא תהפוך למענק אם השוכר הפרטי מתגורר במבנה מגורים זמני, ולא פינה את מבנה המגורים הזמני ומסר את החזקה בו למדינה בתוך שישים ימים ממועד המעבר לבית שבנה.

מירב תורג'מן: כאן מדובר במענה לשתי שאלות שנותרו פתוחות בקריאה הראשונה, תנאים לקבלת הלוואה.

מיכל פרימן: מדובר כאן בשתי הגבלות שמוסכמות על כולם.

מיכל פרימן: הסעיף הראשון בעצם מבהיר שאם בישוב היעד של השוכר הפרטי, שישוב היעד הוא בעצם המקום אליו עברה הקהילה, אם אין בו מגרשים מפותחים זמינים, לא תהיה לו זכות לפי החוק הזה.

מיכל פרימן: הסעיף השני מדבר על הנושא של דיור זמני.

מיכל פרימן: היה מוסכם בין כולם שצריך להתנות את ההטבות בפינוי של הדיור הזמני וניתנה שהות של שישים ימים ממועד המעבר לבית החדש ומי שלא עשה את זה, בעצם צריך להחזיר את השיפוי שהוא מקבל וההלוואה שהוא קיבל תישאר הלוואה ולא תהפוך למענק.

דודו קופל: בהמשך לדבריה של מיכל, צריך להוסיף שזה לא שלא תהיה לשוכר פרטי כזה זכות בכלל לפי החוק הזה אלא לא תהיה לו זכות בישוב היעד, במובן שהוא הולך לישוב סל.

דודו קופל: תהיה לו זכות לישוב הסל.

מירב תורג'מן: אתה מדבר לגבי סעיף קטן (א).

מירב תורג'מן: 47ו.

מירב תורג'מן: מועדים להגשת תביעה על ידי שוכר פרטי (א) על אף האמור בסעיף 13 - (1) המועד האחרון להגשת תביעה לפי סעיף 47ג(א) ו-(ב) על ידי שוכר פרטי בעל מגרש בישוב יעד ולהגשת תביעה לפי סעיף 47ד(א) על ידי שוכר פרטי בעל מגרש הוא שישה חודשים מיום תחילתו של תיקון מס' 3.

מירב תורג'מן: (2) המועד האחרון להגשת תביעה לפי סעיפים 47ג(א) ו-(ב) ו-47ד(א) על ידי שוכר פרטי שאינו שוכר פרטי בעל מגרש הוא שישה חודשים מתום התקופה הקובעת.

מירב תורג'מן: (3) המועד האחרון להגשת שתביעה לפי סעיף 47ד(ב) הוא שנה מיום תחילתו של תיקון מס' 3.

מירב תורג'מן: (4) המועד האחרון להגשת בקשה לוועדה המיוחדת לקבלת תשלום מיוחד, לרבות אישור זכאות עקרוני, לפי סעיף 137(ב)(2), חלף זכות לפי סעיפים 47א, 47ג ו-47ד, הוא בהתאם למועד להגשת בקשה לקבלת הזכות למי שזכאי לכך לפי אותם סעיפים.

מירב תורג'מן: (ב) לבקשת תובע, רשאי בית משפט השלום בירושלים, מטעמים מיוחדים שיירשמו ולאחר שנתן למינהלה הזדמנות להשיב לבקשה, להתיר לתובע להגיש את תביעתו אף אם חלפו התקופות האמורות בסעיף קטן (א) ובתנאים שיקבע.

מירב תורג'מן: לעניין ערעור, דין החלטת בית המשפט לפי סעיף זה כדין החלטת בית המשפט בערעור כאמור בסעיף 18".

מירב תורג'מן: 4.

מירב תורג'מן: תיקון סעיף 48 בסעיף 48 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א), במקום "חמש שנים" יבוא "עשר שנים".

מירב תורג'מן: (2) בסעיף קטן (ה), בהגדרה "דירת מגורים אחרת" במקום "שש שנים" יבוא "11 שנים".

מירב תורג'מן: אני מזכירה שכאן מדובר בשיפוי בגין מס רכישה.

מירב תורג'מן: 5.

מירב תורג'מן: תיקון התוספת השנייה בתוספת השנייה לחוק העיקרי – (1) בסעיף 3 - (א) בסעיף קטן (א), המלים "כשהוא מוכפל במקדם הוותק כאמור בסעיף קטן (ב)" – יימחקו.

מירב תורג'מן: (ב) סעיפים קטנים (ב) ו-(ג) – בטלים.

מירב תורג'מן: זה תיקון משלים לביטול מקדם הוותק.

זבולון אורלב: מה זה?

מירב תורג'מן: ביטול מקדם הוותק.

מיכל פרימן: בחוק הנוכחי גובה תוספת התשלום שמקבלים במסגרת מסלול ב' בחוק תלויה בוותק של המפונה בישוב המפונה, לפני היום הקובע.

מיכל פרימן: ועדת החקירה המליצה לקדם את מקדם הוותק ובעצם לקבוע שכל מי שמרכז חייו היה בישוב אמציה שנתיים לפני היום הקובע, יוכל לקבל את מלוא הסכום של מסלול ב' שזה 225 אלף שקלים ו 360 אלף שקלים.

מיכל פרימן: פעלנו כאן לפי המלצת ועדת החקירה.

זבולון אורלב: בסדר גמור.

מירב תורג'מן: (2) בסעיף 4(ג), המלים "כשהוא מחושב בהתאם למקדם הוותק של הזכאי, כאמור בסעיף 3(ב)" – יימחקו.

מירב תורג'מן: 6.

מירב תורג'מן: הוספת התוספת החמישית אחרי התוספת הרביעית יבוא: "התוספת החמישית (סימן ב' לפרק ה')

ציון פיניאן: לא צריך להקריא את הישובים.

מירב תורג'מן: יש כאן תיקון שצריך להבהיר אותו, לגבי ניצן.

מיכל פרימן: בניצן מהנוסח שעבר קריאה ראשונה הושמט סוג מגרשים של ולא הייתה כוונה להשמיט אותו.

מיכל פרימן: זה סוג מגרשים נוסף שעומד לרשותם של השוכרים הפרטיים ורצינו לאפשר להם לרכוש גם מגרשים מהסוג הזה.

מירב תורג'מן: ולגבי נווה אין יותר מגרשים.

מיכל פרימן: לגבי נווה, מסתבר שאין יותר מגרשים להקצאה ב- וגם לא היו הקצאות של מגרשים כאלה בעבר, ולכן בעצם גודל המגרש הזה אינו רלוונטי.

ציון פיניאן: בסדר.

מירב תורג'מן: הטבלה בסעיף 2 היא לגבי העתקה קהילתית וגם אותה אני לא אקריא.

מירב תורג'מן: היא מופיעה בפניכם ולא היו בה תיקונים.

מירב תורג'מן: טבלה 3 היא סכומים בהתאם לישוב וגם כאן לא היה כל שינוי.

ציון פיניאן: אלה הלוואות יישוביות?

מיכל פרימן: הלוואה אישית למי שהולך לישוב והגובה שלה נקבע גם לפי הישוב אליו הוא הולך וגם לפי הוותק של המפונה ותקופת המגורים.

מירב תורג'מן: בטבלה הרביעית מדובר על כך שלא יקבלו שיפוי אלא רק הלוואה באותם ישובים.

מירב תורג'מן: גם כאן לא היה שינוי.

מירב תורג'מן: סעיף 7 מדבר על שומות 2009 כפי שאני אקריא אותו והוא תוספת ביחס לקריאה הראשונה.

מירב תורג'מן: 7.

מירב תורג'מן: הוראות מיוחדות לעניין שומת מקרקעין בניצן ובבאר גנים התקשרות של רשות מקרקעי ישראל לביצוע עסקה במקרקעי ישראל בניצן ובבאר גנים, שתיערך בפטור ממכרז על פי החלטת מועצת מקרקעי ישראל מספר 1149 מיום 9 במרץ 2008 עם מי שמרכז חייו היה ביום הקובע, בשטח המפונה, תיעשה על בסיס ערכי הקרקע באותם ישובים נכון ל(תאריך עברי) (דצמבר 2009).

מיכל פרימן: אלה בעצם שומות שנערכו במהלך דצמבר 2009.

מיכל פרימן: צריך להגדיר את זה מבחינת התאריך העברי.

מירב תורג'מן: הייתה לכם איזושהי הערה.

מיכל פרימן: כן.

מיכל פרימן: קודם כל, מדובר בתוספת מוסכמת.

מיכל פרימן: בניצן וניצנים היו עיכובים בהקצאת מגרשים לבני מקום ולכן הוסכם להניע את הגלגל אחורה ולאפשר להם לערוך עסקאות עם המגרש במחירי דצמבר 2009.

מיכל פרימן: ההערה לעניין הזה היא שלפי החלטת המינהל מספר 1149 אפשר לעשות הקצאה אחת בכל ישוב והכוונה היא שההטבה כאן תהיה מוגבלת להקצאה אחת בכל ישוב, אבל אנחנו רוצים לבחון אם משפטית יש צורך גם לקבוע את זה במפורש בסעיף.

זאב אלקין: נשאר עוד סעיף אחרון חדש.

מניה לייקין: לפי החלטת המועצה אנחנו מבצעים הרשמה והגרלה.

מניה לייקין: בחוק כתוב פטור ממכרז.

מניה לייקין: כדי שלא יהיו אי הבנות, הכוונה להקצאה בהרשמה והגרלה.

מניה לייקין: בכל מקרה זה לפי החלטת המועצה ואפשר לבחון להוריד את המשפט פטור ממכרז, או להוסיף הרשמה והגרלה.

מירב תורג'מן: זה פטור בהרשמה ובהגרלה?

זבולון אורלב: בדרך של הרשמה והגרלה.

מניה לייקין: כן.

מניה לייקין: אני לא בטוחה שזה נכון לכתוב פטור.

מניה לייקין: אפשר לבחון את זה.

מניה לייקין: הכוונה היא בהרשמה והגרלה.

מירב תורג'מן: בסדר.

מירב תורג'מן: היו"ר משה גפני מנהל את הישיבה

מירב תורג'מן: אני אקריא את הסעיף הנוסף שלא היה בקריאה הראשונה.

מירב תורג'מן: הוא הונח בנפרד בפני הוועדה.

משה גפני: זה סעיף שיש לגביו הסכמה?

דניאלה פרתם: משרד המשפטים מתנגד לתוספת הזאת אבל הוא לא נמצא כאן להביע את התנגדותו.

דניאלה פרתם: זה לא היה בוועדת שרים לחקיקה.

זאב אלקין: גברתי, אני אמרתי את זה בתחילת הדיון ואני חוזר על זה.

זאב אלקין: ועדת שרים לחקיקה קיבלה החלטה רשמית שפטרה אותי - והודעתי על זה כבר כשהיינו כאן

זאב אלקין: בדיון לקריאה הראשונה – מחובת התיאום מול משרד המשפטים.

דניאלה פרתם: אני מייצגת כאן את עמדת משרד המשפטים.

זאב אלקין: משרד המשפטים כאן?

דניאלה פרתם: לא.

דניאלה פרתם: הוא לא נמצא.

אמנון כהן: היא מייצגת את עמדת הממשלה.

משה גפני: רגע.

משה גפני: רק עכשיו הגעתי ואני מתנצל.

משה גפני: ציון ניהל את הישיבה עד עתה והכל בסדר.

משה גפני: תכניסו אותי לעניינים.

משה גפני: את ממשרד האוצר.

דניאלה פרתם: כן.

משה גפני: מה עמדת משרד האוצר?

דניאלה פרתם: משרד האוצר לא מתנגד אבל משרד המשפטים מתנגד.

משה גפני: משרד האוצר לא מתנגד.

דניאלה פרתם: הנוסח מתואם עם משרד האוצר.

משה גפני: וזה בסדר.

משה גפני: אתם תומכים בזה.

דניאלה פרתם: כן.

משה גפני: והממשלה תומכת.

דניאלה פרתם: אני רוצה לציין שמשרד המשפטים מתנגד.

משה גפני: שאלתי רק אם הממשלה תומכת.

דניאלה פרתם: הממשלה לא מתנגדת.

דניאלה פרתם: הנוסח שעבר בוועדת שרים לענייני חקיקה נוגע לשוכרים הפרטיים ואיננו נוגע למענק.

דניאלה פרתם: לכן עמדת משרד המשפטים היא שעל מנת לאשר את התוספת הזאת, יש להחזיר את זה לוועדת שרים לענייני חקיקה.

דניאלה פרתם: הם לא כאן כדי להביע את דעתם.

משה גפני: למה?

זאב אלקין: כי הם יודעים מה עמדת מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

משה גפני: למה את אומרת את זה?

דניאלה פרתם: כי חשוב שמהותית נבין.

זאב אלקין: זה לפרוטוקול.

משה גפני: הם ביקשו ממך לומר את זה?

משה גפני: אני בעד לעשות חסד.

דניאלה פרתם: התוספת הזאת הייתה צריכה להתקבל בוועדת שרים לענייני חקיקה.

דניאלה פרתם: בפועל אנחנו לא מתנגדים ואנחנו אישרנו את הנוסח, משרד האוצר, אבל מבחינת חקיקה זה לא נוהל תקין.

משה גפני: משרד ראש הממשלה, בבקשה.

זבולון אורלב: אני מתקומם על המלים שזה לא נוהל תקין של חקיקה כי אין שום חוק שמחייב את מה שהיא אמרה, שצריך ללכת לוועדה הזאת ולוועדה ההיא.

זבולון אורלב: החוק מכיר רק את הקריאות שיש בכנסת והוא לא מכיר את הקריאות שיש בממשלה.

זבולון אורלב: למה את אומרת שזה נוהל לא תקין?

משה גפני: אתה ממשרד האוצר?

דודו קופל: כן.

משה גפני: מה אתה רוצה להגיד?

דודו קופל: אני רוצה להוסיף.

דודו קופל: מכיוון שבאופן עקרוני בהתאם לתקנון הממשלה, ברגע שוועדת השרים לא תומכת בהצעת חוק פרטית, כל עוד זה לא עלה בוועדת השרים, עמדת הממשלה היא להתנגד.

דודו קופל: לכן ברמה הפורמלית אנחנו לא יכולים לתמוך בהצעה.

עמיחי פילבר: אני העוזר של בנצי, ראש מינהלת תנופה.

עמיחי פילבר: אני אתן מעט רקע.

עמיחי פילבר: הנושא הזה היה המלצה של ועדת החקירה, לתת פיצוי על ציוד.

עמיחי פילבר: היו כמה דיונים אצל מנכ"ל משרד ראש הממשלה והדיון האחרון התקיים ב-27 בדצמבר 2010 והשתתפו בו נציגים של משרד המשפטים, של משרד האוצר ושל מינהלת תנופה.

עמיחי פילבר: הטבלה הזאת פחות או יותר הוצגה באותה ישיבה ובסיכום הדיון סוכם שהטבלה הזאת תהיה מאושרת בכפוף להתאמות מול אגף התקציבים והייתה החלטה סופית על מועד תשלום הפיצוי שתתקבל ב-17 בפברואר 2011 או במועד בו תתקבל החלטה, המוקדם מבין השניים.

עמיחי פילבר: 17 בפברואר היה לפני שלושה שבועות ולאור זאת אנחנו קיבלנו אור ירוק לצאת גם עם הנושא הזה.

עמיחי פילבר: הנושא הועבר למשרד המשפטים כבר לפני שלושה שבועות וגם למשרד האוצר.

עמיחי פילבר: כמובן שגם גובש נוסח שמוסכם על משרד האוצר מבחינה תקציבית.

עמיחי פילבר: משרד המשפטים חושב, כמו שהיא אמרה, שמבחינת הנוהל זה צריך לחזור לוועדת שרים.

עמיחי פילבר: מנכ"ל משרד ראש הממשלה הכריע בעניין הזה שמבחינתו הוא ממשיך לקדם את זה וכך גם עמדת מינהלת תנופה.

עמיחי פילבר: חשוב לציין לגבי עצם התיקון שכל החוק הזה על כל חלקיו מתייחס לנושאים שמקדמים את הבנייה, את האנשים לעבר הבנייה של בתי הקבע, שהיום זאת המשימה המרכזית של מינהלת תנופה.

עמיחי פילבר: יש כאן את הנושאים של הבנים הממשיכים שנכנסים והנושאים של שוכרים פרטיים, ונושא של שיפוי על מס רכישה.

עמיחי פילבר: כל זה מכניס אותנו לעבר הבנייה ויש אנשים שהיום מתלבטים אם להיכנס לבנייה או לא להיכנס והפיצוי הזה, זה מה שיכול להכריע אם הם ייכנסו או לא ייכנסו.

עמיחי פילבר: לדחות את זה עכשיו בשלושה חודשים בגלל איזושהי סוגיה פרוצדוראלית, זה ממש לא נכון מבחינתנו וזה יכול לתקוע את כל התהליך הזה של המעבר לבתי קבע.

זאב אלקין: ולכן מה עמדתכם?

עמיחי פילבר: העמדה של משרד ראש הממשלה היא שזה צריך להיכנס לחוק הזה.

משה גפני: תודה.

מיכל פרימן: אני מהמחלקה המשפטית של המינהלה.

מיכל פרימן: מבחינתנו צריך להפריד בין הפן המשפטי פרוצדוראלי לבין הפן המהותי.

מיכל פרימן: בפן המשפטי פרוצדוראלי, אין לי אלא לחזור על מה שדודי ודניאלה אמרו, שכל עוד זה לא אושר על ידי ועדת שרים לענייני חקיקה, אנחנו לא יכולים להכניס את זה.

מיכל פרימן: בפן המהותי, נוסח החוק שמוצע כאן מקובל עלינו ובעצם הנוסח שאנחנו התחלנו לקדם אותו כהצעת חוק ממשלתית שעדיין לא הסתיימה והנוסח הזה תואם את מה שאנחנו אומרים.

משה גפני: תאמרי לי דבר אחד שזה הדבר הכי חשוב עכשיו מבחינתי.

משה גפני: אם אנחנו נכניס את זה בחוק, אתם תמשכו את החוק?

משה גפני: תביעו התנגדות?

משה גפני: תהפכו אותו לתקציבי?

מיכל פרימן: לא.

משה גפני: אז מה הדיון?

זאב אלקין: לסיכום.

זאב אלקין: בעקבות שאלתך.

זאב אלקין: ההחלטה של ועדת שרים לענייני חקיקה הייתה מאוד ברורה.

זאב אלקין: חובת התיאום חלה מול משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר בלבד, לא כוללת את משרד המשפטים.

זאב אלקין: כך הוחלט.

זאב אלקין: מלכתחילה החוק תוכנן להיות אכסניה לתיקונים שונים בחקיקה בעקבות מסקנות ועדת החקירה הממלכתית.

זאב אלקין: במהלך תהליך החקיקה היו סעיפים שירדו כי הממשלה עוד לא הסכימה עליהם והיו סעיפים שנוספו ולכן מבחינה זאת הסעיף הזה הוא לא שונה מכל יתר הנושאים שעלו וירדו לתוך החוק.

זאב אלקין: באותה החלטה של ועדת השרים לענייני חקיקה היה גם כתוב שתיאום החקיקה צריך להיות בתיאום עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

זאב אלקין: הוא מי שנבחר על ידי ועדת השרים כמתכלל את העמדות השונות.

משה גפני: מי מייצג כאן את מנכ"ל משרד ראש הממשלה?

עמיחי פילבר: אני.

משה גפני: מנכ"ל משרד ראש הממשלה מסכים.

עמיחי פילבר: כן.

משה גפני: תודה.

זאב אלקין: לכן בעיניי המהלך הוא בהחלט תקין.

חיים אורון: אני לא רוצה להתייחס לכל הצעת החוק אבל יש לי שתי הערות.

חיים אורון: בדרך כלל, כאשר מביאים חוק כזה אומרים כמה הוא עולה.

חיים אורון: כאשר חוקקו את החוק הבסיסי ביקשנו להוסיף חמישה שקלים, כל פעם אמרו לנו שזה שני מיליארד שקלים, חמישה מיליארד שקלים.

חיים אורון: אני רוצה לדעת כמה עולות התוספות האלה, גם בצד של ההלוואה שהופכת להיות מענק מקום וגם בתוספות האחרות.

חיים אורון: תנו לי הערכה.

חיים אורון: אני מבין שאין נתונים מדויקים כמה זה עולה, אבל הערכה.

חיים אורון: הערה שנייה.

חיים אורון: הרגע שמעתי שהצעת החוק הזאת מתואמת בין משרד האוצר למשרד ראש הממשלה בלי משרד המשפטים.

חיים אורון: אני רוצה להוסיף כאן הסתייגות לפתרון בעיית המבנים של ארז שבשום פנים ואופן מזה שש שנים אי אפשר לפתור אותה.

חיים אורון: גם עכשיו הייתה, לפני שבוע, ישיבה בראשותו של אורי אריאל ואז כולם התחייבו לעשות חוק.

חיים אורון: למה צריך לעשות חוק בארבע קריאות?

חיים אורון: בואו נוסיף כאן הסתייגות.

משה גפני: לגבי מה?

חיים אורון: לגבי המבנים בארז שגם משרד ראש הממשלה וגם המינהלת לדורותיה, מאז שמות אנשים שאסור להזכיר אותם היום בשמם כמו יונתן בשיא, אמרו שיש כאן עוול נוראי.

חיים אורון: אני מציע לתקן אותו עכשיו.

חיים אורון: יש שם 41 אנשים שמסתובבים שנים, קיבלו פרוטות עבור המבנים שהם בנו – אני לא יכול להגיד כדין כי לא היה שם דין אבל זה הדין שישראל החליטה שיהיה שם – והם בנו והם לא מצליחים לקבל על כך פיצוי.

חיים אורון: חלקם התרוששו, חלקם הקימו מפעלים אחרים ולא מצליחים להקים אותם, הם מסתובבים בכנסת בלי כתובת.

חיים אורון: אני הפכתי לכתובת שלהם ואני נזה

חיים אורון: רתי מלהגיש הצעות חוק כי בסוף הייתי מגיש הצעת חוק על ארז והייתי מקבל חוק לא כמו זה אלא משהו אחר.

חיים אורון: עכשיו אומרים שהוועדה החליטה, הוועדה גם היא לא נתנה להם תשובה ויותר מזה, היא אמרה אמירה שלא מגיע להם.

חיים אורון: אני חושב שזה עוול נורא שנגרם להם ואני חושב שזאת ההזדמנות לתקן אותו.

משה גפני: תשובה של הממשלה לשני הדברים האלה.

זאב אלקין: אני אתייחס לזה לפני כן כי השאלה היא למה זה לא נכנס מלכתחילה ויש לכך שתי סיבות.

זאב אלקין: האחת, ציין אותה ג'ומס.

זאב אלקין: לצערי, אני חושב שיש הרבה צדק בטענה של אנשי ארז אבל ועדת החקירה הממלכתית החליטה אחרת והחוק הזה נועד להיות אכסניה לתיקוני חקיקה עליהם המליצה ועדת החקירה הממלכתית.

זאב אלקין: לכן זה לא נכנס לכאן מלכתחילה.

זאב אלקין: בדיעבד, אני יודע שלסעיף הזה יש התנגדות של הממשלה ולכן אם הוא יכנס, זה יהפוך את כל החוק לתקציבי.

זאב אלקין: לכן בקשתי מהוועדה – לא איכפת לי אם זה יעלה כהסתייגות למעלה – לא להכניס את זה לחוק הזה.

משה גפני: לעלות, זה יעלה בכל מקרה.

זאב אלקין: זה להשמיע את הזעקה של אנשי ארז שיש הרבה צדק אתה, אבל בקשתי מהוועדה לא להכניס את זה לחוק הזה.

משה גפני: למה הממשלה מתנגדת?

זאב אלקין: הממשלה טוענת שאלה עלויות גדולות וכרגע היא הולכת על בסיס מסקנות ועדת החקירה הממלכתית.

זאב אלקין: היא אומרת שעד שלא יישמנו את זה, אנחנו לא מוכנים לפתוח נושאים חדשים.

זאב אלקין: אפשר להתווכח עם הגישה הזאת.

משה גפני: כמה כסף זה עולה, החוק הזה?

זאב אלקין: על זה אני לא יודע לענות.

משה גפני: מישהו יודע לענות?

זאב אלקין: משרד האוצר יודע, אבל אני רוצה לסיים את דבריי.

זאב אלקין: לכן אני מבקש לדחות את ההסתייגות כי אחרת זה יתקע את כל החוק ויהפוך אותו לתקציבי.

משה גפני: משרד האוצר, אתם יודעים עלות משוערת?

דניאלה פרתם: ראשית, העלויות הן מוערכות בהתאם לזכאים ולמי שיפנה לקבל.

משה גפני: אני לא הבנתי.

משה גפני: כמה זה עולה?

דניאלה פרתם: תיקון החקיקה האחרון?

משה גפני: לא האחרון.

משה גפני: כמה עולה החוק?

דניאלה פרתם: אני יכולה להגיד לך לפי החלק האחרון של התיקון, חוזים וציוד.

זבולון אורלב: לא, לפני הציוד.

דניאלה פרתם: 49 מיליון שקלים.

משה גפני: מה זה 49 מיליון שקלים?

דניאלה פרתם: זאת ההערכה לפי מספר הזכאים שייגשו.

משה גפני: על הציוד.

דניאלה פרתם: לא.

דניאלה פרתם: רק על הציוד.

זבולון אורלב: הוא שואל אותך על החוק שקראנו.

דניאלה פרתם: לא עשינו הערכות.

הילה רבני: המינהלה לא ביצעה הערכות.

חיים אורון: יש עוד נושא שהייתם באים ככה לוועדה?

משה גפני: יש, יש עוד הרבה נושאים.

חיים אורון: אני לא אצביע נגד, אבל זה לא מכובד פשוט.

חיים אורון: אלה לא שני שקלים.

חיים אורון: אני יודע לעשות לכם את המכפלות האלה עם המחשב שיש לי כאן, בלי הערכות.

חיים אורון: אלה לא שני שקלים.

חיים אורון: מותר להגיד לוועדה כמה כסף זה עולה.

משה גפני: אני מבקש שתאמרו לוועדה.

משה גפני: תעשו את החשבון מהר ותאמרו לוועדה בכמה כסף מדובר, לפני שזה יאושר במליאה.

משה גפני: תעשו את זה היום.

משה גפני: אפשר לעשות את זה היום?

משה גפני: מאיפה את יודעת שהתוספת היא 49 מליון שקלים?

דניאלה פרתם: כי הסיכום אליו הגענו היה לפי סכום גג.

דניאלה פרתם: לפי זה בנינו את המענקים שכל אחד יקבל.

משה גפני: את מדברת על התוספת.

דניאלה פרתם: כן.

משה גפני: תודה.

משה גפני: תקריאי את התוספת.

מירב תורג'מן: 1.

מירב תורג'מן: הוספת סעיף 44א בחוק יישום תוכנית ההתנתקות, התשס"ה-2005 (להלן – החוק העיקרי), אחרי סעיף 44 יבוא: אנחנו ננסח את זה ונתאים את זה.

מירב תורג'מן: יש צורך לבצע כמה התאמות של הנוסח.

משה גפני: כמה זמן ייקח לכם לנסח את החוק הזה כדי להביא אותו למליאה?

מירב תורג'מן: כמה ימים.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: יומיים יספיקו לתת הערכת מחיר?

משה גפני: זה קצת לא מכובד.

משה גפני: תומכים בחוק אבל צריך לומר מה הסכום.

זאב אלקין: שזה יהיה לפני ההצבעה במליאה כי ההצבעה במליאה תהיה בשבוע הבא.

משה גפני: לכן שאלתי אותה כמה זמן ייקח לנסח.

מירב תורג'מן: "44א מענק בשל הוצאות בקשר עם תכולת בית המגורים (א) ישראלי שביום הקובע מקום המגורים הקבוע שלו היה כדין בבית מגורים בישוב מפונה זכאי למענק בשל הוצאות בקשר עם תכולת בית המגורים, הנובעות ממעבר לבית מגורים אחר מחוץ לתחום האמור בסעיף 3, בסיכום כמפורט בסעיף 5 בתוספת החמישית, בהתאם לשטח הבית ולמספר הנפשות שהתגוררו בו ביום שבו פונה.

מירב תורג'מן: לעניין זה, "שטח הבית" – כהגדרתו בסעיף 1 בתוספת השנייה.

מירב תורג'מן: (ב) (1) לא תהיה זכאות, בשל פינוי בית מגורים אחד, ליותר ממענק אחד ליותר ממענק אחד לפי סעיף זה ויראו לעניין זה את כל מי שהתגוררו בבית המגורים כזכאי אחד.

מירב תורג'מן: (2) לצורך חישוב שטח הבית וקביעת סכום המענק של מי שהתגורר ביום הקובע ביותר מבית מגורים אחד בתוך התחום האמור בסעיף 3, יראו את כל הבתים בהם התגורר כבית מגורים אחד.

מירב תורג'מן: (3) לא תהיה זכאות למענק לפי סעיף זה למי שביום הקובע התגורר במגורים של מוסד חינוך פנימייתי.

מירב תורג'מן: (ג) על אף האמור בחוק זה, מועד תשלום המענק לפי סעיף זה, לגבי מי שבונה בית מגורים בישוב שמיושמת בו העתקה קהילתית (בסעיף קטן זה – בית הקבע), יהיה בתוך שישים ימים ממועד המעבר לבית הקבע.

מירב תורג'מן: המנהל רשאי להורות על הקדמת תשלום המענק או חלקו למועד שלא יהיה מוקדם ממועד סיום בניית שלד בית הקבע, אם נוכח שהדבר דרוש לצורך השלמת בניית בית הקבע או המעבר אליו, וכן לקבוע תנאים להקדמת התשלום כאמור, כפי שימצא לנכון, לרבות תנאים המבטיחים את פינוי מבנה המגורים הזמני.

מירב תורג'מן: (ד) (1) על אף האמור בסעיף 13, המועד האחרון להגשת תביעה לפי סעיף זה הוא 12 חודשים מיום תחילתו של חוק יישום תכנית ההתנתקות (תיקון מס' 3) (מענק בשל הוצאות בקשר עם תכולת בית המגורים), תשע"א-2011.

מירב תורג'מן: (2) לבקשת תובע, ראי בית משפט השלום בירושלים, מטעמים מיוחדים שיירשמו ולאחר שנתן למינהלה הזדמנות להשיב לבקשה, להתיר לתובע להגיש את תביעתו אף אם חלפה התקופה האמורה בפסקת משנה (1), בתנאים שיקבע.

מירב תורג'מן: לעניין ערעור, דין החלטת בית המשפט לפי סעיף זה כדין החלטת בית המשפט בערעור כאמור בסעיף 18. 2.

מירב תורג'מן: תיקון התוספת החמישית בתוספת החמישית לחוק העיקרי, אחרי סעיף 4 יבוא: שטח בית המגורים עד 115 מ"ר מעל 115 מ"ר מעל 190 מ"ר ועד 190 מ"ר מספר הנפשות עד 3 נפשות 17,000 ₪ 22,000 ₪ 28,000 ₪ שהתגוררו בבית המגורים 4-5 נפשות 21,000 ₪ 27,000 ₪ 34,000 ₪ ביום שבו פונה 6 נפשות ומעלה 26,000 ₪ 33,000 ₪ 41,000 ₪ חבר הכנסת אורון, איזה הסדר אתה מבקש להחיל על תושבי ארז?

חיים אורון: אני מבקש לכתוב מי שהיה באזור ארז לפני שהתקבלה ההוראה.

חיים אורון: ההוראה שם התקבלה בערך שלושת-רבעי שנה או שנה לפני הפינוי.

חיים אורון: מי שהיה ופינה מרצון על פי הוראת הממשלה, יפוצה עבור המבנה שהיה ברשותו על פי מדידות שביצע השמאי הממשלתי לפני הפינוי.

חיים אורון: היו שם מדידות.

חיים אורון: ובסכום שיקבע השמאי הממשלתי.

חיים אורון: יש שם רישום על המידות ואין הסכמה על הזכות לקבל כסף.

חיים אורון: תנסחי את זה כך שגם יהיה נכון מבחינה משפטית.

חיים אורון: אין מחלוקת.

חיים אורון: מישהו מדד שם את הבית.

חיים אורון: הוא אמר שהיה לך מרובעים מבנה תעשייתי.

מירב תורג'מן: לפי מדידות של אז אבל לפי הערך של היום?

חיים אורון: אני משאיר את זה פתוח.

חיים אורון: השמאי הממשלתי יגיד ויקבע.

דודו קופל: שתי הערות נוסח שמקובלות גם על המינהלת.

דודו קופל: האחת לגבי פסקה (ב)(2), אחרי המלים "את כל הבתים בהם התגורר".

דודו קופל: הסכמנו עם המינהלת להוסיף את המלים "בתוך התחום האמור בסעיף 3" כדי להבהיר שמדובר רק בבתים בתוך האזור המפונה.

מירב תורג'מן: יראו את כל הבתים בתוך התחום.

דודו קופל: בתוך התחום האמור בסעיף 3.

מירב תורג'מן: "מי שהתגורר ביום הקובע ביותר מבית מגורים אחד בתוך התחום האמור בסעיף 3".

דודו קופל: העניין השני הוא בסעיף קטן (ג), המונח "העתקה קהילתית".

דודו קופל: זה מונח שהוא קצת בעייתי והוא לא מוגדר היטב בתוך החוק.

דודו קופל: היה לנו כאן קושי הגדרתי ואנחנו מבקשים שיינתן לנו לנסות ולמצוא מונח טוב יותר שישקף ברמה המהותית בדיוק את מה שכתוב כאן, אבל ישקף את זה בצורה מדויקת יותר.

זאב אלקין: במהלך ההכנה.

מיכל פרימן: כן.

מיכל פרימן: זה בתיאום אתנו.

משה גפני: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת חיים אורון.

משה גפני: ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה ההסתייגות לא התקבלה והיא תעבור למליאת הכנסת.

משה גפני: אנחנו מצביעים על אישור הצעת חוק יישום תוכנית ההתנתקות (תיקון מס' 3), התשע"א-2011 בתוספת מה שהקריאה היועצת המשפטית, סעיף 44א.

משה גפני: אנחנו מצביעים על אישור החוק לקריאה שנייה ושלישית.

משה גפני: ה צ ב ע ה נמנע – 1 החוק אושר לקריאה שנייה ושלישית החוק אושר והוא יבוא למליאת הכנסת לקריאה שנייה ושלישית.

משה גפני: תודה רבה.