ועדת המשנה לתקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 50, 2011-02-22 14:30

אילן גילאון: התחלת הדיון.

אילן גילאון: אנחנו בפרק התאמות נגישות במקום שאינו בניין.

אילן גילאון: שיטת העבודה שלנו ידועה לכולם.

אילן גילאון: אנחנו מקריאים את התקנות, הסתייגויות, הערות, הודעות, ואתם מוזמנים.

אילן גילאון: כמידת האפשר, צמצמו מאוד בדברים כדי שנוכל להתקדם מהר.

אילן גילאון: בבקשה, אייל יקריא.

אייל לב-ארי: פרק ג: התאמות נגישות נוספות על האמור בתקנה 2.

אייל לב-ארי: אז כפי שראיתם, בית עלמין כרגע ידון במועד מאוחר יותר.

יהודה מירון: למען הסדר הטוב אני אסביר.

יהודה מירון: כדי שנרגיש שאנחנו מתקדמים ולא חוזרים אחורה.

יהודה מירון: כל המקטע הראשון הוא מקטע שכבר נדון ויש פה כמה תיקונים.

יהודה מירון: לכן בואו נתחיל מהחלק שעוד לא נדון.

אייל לב-ארי: 9.

אייל לב-ארי: גן ציבורי (א) בתקנה זו, "גן ציבורי", - שטח פתוח לבילוי, נופש, פנאי או התכנסות של ציבור ואינו אתר כהגדרתו בתקנות נגישות באתר.

אייל לב-ארי: בגן ציבורי תהיה לאדם עם מוגבלות נגישות רציפה לכל אלה.

אייל לב-ארי: לכניסה אחת אליו לפחות, הזמינה לציבור.

אייל לב-ארי: למרכזי העניין העיקריים לפחות בגן הציבורי, לרבות כניסה לאתר המשחקים כהגדרתו בת"י 1498 חלק 8 מתקני משחקים: אתר המשחקים, (להלן אתר משחקים) שחובה לבצע בו התאמות נגישות לפי הוראות תקנה 10 ולנקודת תצפית.

יהודה מירון: יש לי רק הערה.

יהודה מירון: את נקודת התצפית אני מבקש למחוק, כי אני לא רוצה לתת פה דוגמאות שאחר כך יסבכו את המנגישים למיניהם.

אילן גילאון: כן, מיכל.

מיכל שיק הרטוב: אני רק מבקשת לוודא, יהודה, שהנושא של שילוט יוסדר.

יהודה מירון: נושא השילוט, אנחנו נדבר בו קונקרטית יותר בתוספות הטכניות, ומעשית הוא בסוף יועבר לתקנות נגישות השירות.

אילן גילאון: כן, אוקיי.

אייל לב-ארי: הדרכים המובילות למרכזי העניין העיקריים, לפחות, יובחנו באמצעות ניגוד מישושי וחזותי.

אייל לב-ארי: אדם הצועד על המדרכות הסמוכות לכניסות העיקריות לגן הציבורי, יוכל לזהות את הכניסות האמורות באמצעים מתאימים, כגון סימן מאתר.

אייל לב-ארי: 10.

אייל לב-ארי: אתר משחקים (א) בתקנות אלה – אתר משחקים כהגדרתו בת"י 1498 חלק 8.

אייל לב-ארי: חייב בביצוע נגישות אחראי לכך שביישוב תיווצר כניסה הולמת של אתרי משחקים קיימים מבין כלל האתרים הקיימים, שבהם יתקיימו הוראות ת"י 1498 חלק 8.

אייל לב-ארי: הפריסה האמורה תתחשב בין היתר במרחק ההליכה מבתי התושבים במסלול הליכה נגיש.

אייל לב-ארי: לא יאוחר מתום שנה ממועד תחילתן של תקנות אלה, תפרסם הרשות המקומית באתר האינטרנט שלה ובמשרדיה את אתרי המשחקים, לרבות ביישוב פלוני שנכלל בה, אם זו מועצה אזורית, שבהם יבוצעו התאמות הנגישות בהתאם לאמור בתקנת משנה (א).

אייל לב-ארי: 11.

אייל לב-ארי: אתר שעשועים בתקנה זו – "אתר שעשועים" - מקום שמצויים בו מתקני שעשועים או פעילויות אחרות שהציבור עובר במהלכה חוויה ייחודית ושאינו אתר משחקים.

אייל לב-ארי: "מתקן שעשועים" – מתקן לבילוי ושעשוע המונע באמצעות מקור אנרגיה חיצוני.

אייל לב-ארי: חייב בביצוע נגישות אחראי לכך ש- לאדם עם מוגבלות תהיה באתר שעשועים נגישות רציפה בשטחים המיועדים לשימוש הציבור והמצויים בין מתקני השעשועים והפעילויות השונות, נוסף על האמור בתקנה 2(א)(2)(ג), גם למתקן לשמירת חפצים.

אייל לב-ארי: במסלול חווייתי באתר שעשועים שמשלב פעילות מיוחדת ואינו מתקן שעשועים, יתקיימו הוראות אלה: (א) מסלול שהיה קיים במועד תחילתן של תקנות אלה שמתקיימים בו כל אלה: (1) הוא מסלול שהמעבר בו בהליכה והשיפוע האורכי שלו אינו עולה על 10%.

אייל לב-ארי: (2) המבקר בו אינו נדרש ליכולות אתגריות, יהיה נגיש לאדם עם מוגבלות.

אייל לב-ארי: (ב) מסלול שלא היה קיים במועד תחילתן של תקנות אלה והמעבר בו הוא בהליכה, יהיה נגיש לאדם עם מוגבלות.

אייל לב-ארי: תוכנן בו חלק שדורש יכולות אתגריות או חלק בלתי נגיש, אזי חלק כאמור לא ימנע מהאדם עם מוגבלות את השלמת הביקור עם שאר הציבור ביתרת המסלול.

אייל לב-ארי: (3) לכ-20% לפחות ממתקני השעשועים באתר שעשועים שהוא מקום קיים שאינו בניין, קבוע או ארעי, תהיה לאדם עם מוגבלות נגישות למושב שמתקן שעשועים בכפוף להוראות אלה.

אייל לב-ארי: (א) הנגישות תהיה למגוון של סוגי מתקני שעשועים, למעט למתקנים מסוג אקסטרים, כגון רכבת הרים.

אייל לב-ארי: (ב) הנגישות מסביבתו הקרובה של מתקן השעשועים לתוך המושב שבו, אפשר שתהיה בסיוע.

אייל לב-ארי: (ג) מתקן שעשועים חדש שהוסף באתר שעשועים קיים כאמור, לאחר מועד תחילתן של תקנות אלה, יתווסף למניין סך כל מתקני השעשועים שבאתר המהווים בסיס לחישוב 20% האמורים.

אייל לב-ארי: (4) ל-25% לפחות ממתקני השעשועים באתר שעשועים חדש קבוע או ארעי, תהיה לאדם עם מוגבלות נגישות למושב שבמתקן.

אייל לב-ארי: בנוסף תחול תקנת משנה ב(3), שם במקום 20% יבוא 25%.

אייל לב-ארי: (ד) מתקני הרפתקאות ומרכזי עניין נגישים לפי התקנות האלה, יסומנו בשלטי נגישות מתאימים לפי ת"י 1918 חלק (4) בסעיף הדן בשילוט.

אייל לב-ארי: אדם עם מוגבלות המבקר באתר שעשועים, יוכל לקבל: (1) מידע על מתקני השעשועים השונים שבפארק והחוויה שעוברים בהם.

אייל לב-ארי: (2) סיוע בכניסה ויציאה לתוך מתקן שעשועים, אם ביקש עזרה.

יהודה מירון: אני רוצה שנייה ברשותכם, שנבין על מה מדברים.

יהודה מירון: יש כאן מספר תמונות מהלונה פארק, רק כדי להבין על מה מדובר.

יהודה מירון: מדובר על אתרי השעשועים שבהם המתקנים הם מתקנים שבהם אתה יושב בדרך כלל באיזה שהוא מושב והמושב מופעל על ידי מנוע ובדרך כלל מתחיל להעיף אותך בתלת מימד, מה שנקרא.

יהודה מירון: למשל, יש פה דוגמא, יש פה בעצם איזה טיל רוסי שעבר הסבה, אני צוחק אבל זה משהו באמת בנוי כמו טיל, שאתה נכנס לתוכו.

יהודה מירון: הוא מתחיל תוך כדי פעולה להתרומם ל-90 מעלות ומתחיל לבצע תנועות בכל מיני כיוונים.

יהודה מירון: אתה יושב בפנים, אמור להיות רתום או לא רתום ולהתחיל חצי להתעופף שם.

יהודה מירון: זה דוגמא למתקן אחד.

יהודה מירון: מתקן שני זה מתקן מהסוג הזה.

יהודה מירון: זה מן במה מוגבהת שבעצם הבמה הזאת, יש ציר סיבוב אחד היקפי.

יהודה מירון: חוץ מזה יש לה אפשרות להטיה של זווית למעלה, למטה.

יהודה מירון: זה מתקנים מורכבים.

יהודה מירון: קשה מאוד להגיע אליהם.

יהודה מירון: יש בעיה מובנית בסיפור הזה, שמגיעים כולם, מיוצרים בחוץ לארץ.

יהודה מירון: אף אחד לא מרשה, היצרן לא מרשה לגעת בהם, לעשות בהם התאמות כאלה ואחרות, כי מייד ברגע שאתה נוגע, כל האחריות נופלת, וכמו שאתם יכולים לתאר לעצמכם או חלק יודעים, זה גם מתקנים מרובי תביעות נזיקין מכל מיני נזקים שקורים שם, לפחות אנשים טוענים שקורים נזקים.

יהודה מירון: בקיצור, אחרי שישבנו שם והסתובבנו, הבנו שאי אפשר פה ככה סתם לבוא ולהשתולל ולדרוש נגישות, ולכן מה שאייל הקריא, זה נראה לנו כרגע הפשרה או ההתחלה הנכונה שאיתה צריך להתחיל היום.

יהודה מירון: בעתיד אולי נצטרך לחשוב על דברים נוספים, אבל זה הדרך הראויה שרק מסוים מהמתקנים לנגישות.

יהודה מירון: פה אני קצת הסתכלות: למשל, מתקן מהסוג הזה שבו, יש פה קרוסלה שלצערי לא רואים את כל היקפה, אבל זה קרוסלה, זה מתקן ענק עם ציר מרכזי שנמצא פה, שלא רואים אותו, שבעצם מתחיל להסתובב והקרוסלה תוך כדי הסיבוב מתחילה לעלות ולרדת.

יהודה מירון: אין סיבה שלמתקן מהסוג הזה כבר היום, יאפשרו לאדם למשל בכסא גלגלים או עם מגבלת ניידות אחרת, להגיע בסמוך למתקן, לעבור למושב.

יהודה מירון: גם אם יעזרו, יפעילו עם קצת שימוש אולי בכוח, כי אי אפשר לדרוש פה עצמאות מלאה, ואני אוכל להתיישב ולנוע ביחד עם כולם.

יהודה מירון: אז זה דוגמא שבהחלט הם יכולים לעשות ואין סיבה שלא יעשו.

יהודה מירון: עוד דוגמא, רכבת כזו שנוסעת בתוך אותו לונה פארק גדול, משייטת לה שם בפנים באתר.

יהודה מירון: אין סיבה שלא ייקחו את אחד מהקרונות, יבצעו בו התאמה שתאפשר להיכנס עם כסא גלגלים לתוך הדבר הזה.

יהודה מירון: זה הכיוון שמדובר על האתרים האלה.

גבריאלה עילם: יהודה, אבל איך אתה יכול לקבוע 20%?

גבריאלה עילם: יכול להיות שאי אפשר יהיה להתאים 20%.

יהודה מירון: כמו שאת מכירה אותנו, היינו בשטח, עם השטח ועם כל המומחים שנוגעים בדבר, והכול בהסכמה איתם.

מיכל שיק הרטוב: אפשר להעיר הערה קטנה?

מיכל שיק הרטוב: פשוט לדברי יובל שחקר, אני באופן אישי לא עשיתי את זה.

מיכל שיק הרטוב: מתקנים חדשים מחוץ לארץ אפשר להנגיש ב-100 אחוז.

מיכל שיק הרטוב: אני הייתי שמחה אם תישמר לנו רק האפשרות להעביר לנציבות חומר בנושא ושתשקלו את זה, במידה ותמצאו לנכון.

שמואל חיימוביץ': צריך לפני הדיון.

מיכל שיק הרטוב: בסדר, אבל יש נסיבות.

מיכל שיק הרטוב: לא צריך ישר ראש בראש.

אילן גילאון: כן, ממשיכים.

אייל לב-ארי: 12.

אייל לב-ארי: מקום רחצה (א) בתקנה זו "מקום רחצה" – אחד מאלה: (1) מקום שהוכרז בצו לפי סעיף 3 לחוק הסדרת מקומות-רחצה, התשכ"ד-1964.

אייל לב-ארי: (2) מקום שבו מקור מים שניתן בו שירות ציבורי של רחצה או בילוי במים, ואין מניעה לפי כל דין כי במקום מסוג זה יינתן שירות כאמור, ואינו מן המקומות המנויים בפסקה (1) ואינו בריכת שחיה כהגדרתה בתקנות הסדרת מקומות רחצה, (בטיחות בבריכות שחייה), התשס"ד-2004) .

אייל לב-ארי: (ב) התאמות נגישות במקום רחצה יבוצעו על ידי החייב בביצוע נגישות, נוסף על האמור בתוספת השנייה, גם לפי הוראות התוספת השלישית.

אייל לב-ארי: (ג) נמצאו המתקנים או המקומות הבאים במקום רחצה, תהיה לאדם עם מוגבלות נגישות רציפה מהכניסה הראשית למקום רחצה אליהם וביניהם כמפורט להלן: (1) למלתחה ומקלחת נגישות המיועדות לנשים ולגברים, לבית שימוש נגיש.

אייל לב-ארי: (2) לקופה ולמקום ציבורי לממכר מזון.

אייל לב-ארי: (3) לסככת צל מתוך מקבץ סככות שהיא הקרובה ביותר, ככל האפשר, לים או למקור המים לפי העניין, שמתאפשרת ממנה תצפית ישירה לים או למקור המים.

ישראל אבן-זהב: למה שלא תהיה נגישות עד למים?

ישראל אבן-זהב: אין שום בעיה טכנית לעשות את זה.

ישראל אבן-זהב: ביררתי עם כמה מהנדסי בניין.

ישראל אבן-זהב: אפשר לעשות, א', דרך מבטון עד לתוך המים.

ישראל אבן-זהב: או היום יש משטחים מעץ, ואני חושב שיעקב יכול לפרט יותר, כמו שישנה בנתניה ובהרצליה.

ישראל אבן-זהב: הרצליה לא ראיתי, אבל יעקב ראה בנתניה, אז כדאי אולי שהוא יסביר את זה.

ישראל אבן-זהב: אז למה שלא לאפשר נגישות עד למים?

אילן גילאון: כן, בקשה.

עאטף חיראלדין: אני מנהל תחום אתרי רחצה, משרד הפנים.

עאטף חיראלדין: לגבי הנגישות עד קו המים, אני חושב שזה בלתי אפשרי לעשות את זה.

עאטף חיראלדין: נכון שאפשרי לעשות בטון, אבל העלות היא גדולה מאוד גם דרך אגב, לנגישות הזאת ולשבילים האלה לתוך המים.

עאטף חיראלדין: בנוסף לזה, החוף הוא לא סטאטי.

עאטף חיראלדין: הוא נע, ואז כל פעם נוסיף עוד חלק של שביל?

אילן גילאון: עאטף, הלוואי שכל ההוצאות היו בקטע הזה.

עאטף חיראלדין: אני לא מתייחס להוצאות, אני מתייחס גם לטבע.

עאטף חיראלדין: הרי הגלים מגיעים עד זה, נשברים בחוף, חוזרים בחזרה ואיתם בחזרה לוקחים גם את החול, ואז נוצר תהום מתחת לשביל הזה, ואז השביל הזה נשבר.

ישראל אבן-זהב: יש פתרונות לזה.

ישראל אבן-זהב: יש פה מהנדס בניין, הוא יכול להסביר לך יותר טוב ממני.

אילן גילאון: כן, יעקב.

יעקב עילם: אני יכול לספר רק מה שיש בנתניה, שאני מכיר את זה מכמה שנים, שזה כבר ניסיון של נדמה לי שנה שלישית או רביעית.

יעקב עילם: הם הנגישו את זה בחוף סירונית.

יעקב עילם: יש להם הצלחה מאוד גדולה עם זה.

יעקב עילם: הם עשו דק מאזור הכניסה לחוף עד לתוך קו המים, וזה מעץ, ממפרקים של עץ, וכל פעם המצילים, מדי כמה ימים מרימים את זה, מנערים את החול שנוצר על זה וקצת מגרפים.

יעקב עילם: הם מאוד שמחים לעשות את זה, ויש ניסיון טוב עם זה, וזה עובד יפה כבר 3-4 שנים, וכולם מרוצים וזה עובד יופי.

קריאה: הרבה אנשים מגיעים עם העגלה שלהם?

יעקב עילם: עם העגלה או ברגל או איך שנוח, עד לקו המים.

קריאה: ואז איך הם מפנים את השביל עצמו?

יעקב עילם: הם מנערים את זה.

קריאה: לא, לא, לא.

קריאה: העגלה מגיעה עד סוף השביל.

קריאה: .

שמואל חיימוביץ': במקום שהחול רטוב, אם זה חול ולא חצץ, אפשר לנסוע עם כסא גלגלים.

יעקב עילם: יש להם גם בנתניה, יש נדמה לי עגלה אחת או שתיים עם כאלה גלגלים של בלונים, שאנשים יכולים לקבל את זה או לשכור את זה, אני לא מכיר בדיוק את הפרוצדורה, להיכנס עם זה לתוך המים.

יעקב עילם: נדמה לי שיש את זה גם בעיריית תל אביב.

ישראל אבן-זהב: יש בעיריית תל אביב.

ישראל אבן-זהב: זה תלוי בחסדים של מישהו שיכניס אותך ויוציא אותך מהמים.

יעקב עילם: אבל מגיעים לגישה עד המים, ודי נהנים מזה כולם, אפילו כאלה עם עגלות ילדים.

שמואל חיימוביץ': אני אספר קצת מההתנסות שהייתה לי בתחום הזה ברבות השנים, כשהייתי יועץ לעיריית תל אביב וגם פעלתי כיועץ עצמאי לרשויות מקומיות, פעלתי גם בהקשר לנגישות בחופים באילת וגם בתל אביב.

שמואל חיימוביץ': בתל אביב הנגישו 3 חופים עד לקו החול הרטוב, לא לתוך המים, אלא עד לקו החול הרטוב, וזה היה בסיוע של הקרן לפיתוח שירותים לנכים של הביטוח הלאומי.

שמואל חיימוביץ': במקום אחד זה ממשיך לעבוד עד עצם היום הזה, ויש הצלחה גדולה מאוד, בחוף הילטון.

שמואל חיימוביץ': שם יש שובר גלים שמגן כנראה מאוד על המתקן.

שמואל חיימוביץ': לעומת זאת, בחוף צ'רלס קלור, משום מה, כנראה מסיבות שלא קשורות לנושא הנגישות, סגרו את סככת המציל, את העמדה של המציל, וברגע שסגרו, הפסיקו לתחזק את השביל הנגיש שהיה עד לקו החול הרטוב.

שמואל חיימוביץ': ברבות השנים הוא נקבר תחת חול.

שמואל חיימוביץ': אפשר יהיה לפנות שם, אבל אז יהיה צריך לעשות קירות תומכים כדי להגן, כי החול בינתיים עלה למעלה.

שמואל חיימוביץ': אותו דבר, התעוררה בעיה בחוף תל ברוך.

שמואל חיימוביץ': שם היו שתי סככות מצילים.

שמואל חיימוביץ': משום מה דווקא סגרו את סככת המציל ליד השביל הנגיש, והשביל הנגיש לאט לאט נקבר תחת החול.

שמואל חיימוביץ': הרבה צריך תחזוקה פה, ויש בעיה של תחזוקה אם אין שיתוף פעולה.

שמואל חיימוביץ': אתם שמעתם את הבעיה של הנהגים בקווי אוטובוס?

שמואל חיימוביץ': מסתבר שבכל מקום שצריך להפעיל גורם אנושי, יש בעיה.

שמואל חיימוביץ': הגורם האנושי שואל את עצמו, למה אני צריך לעשות את זה, מה פתאום זה חובה שלי?

שמואל חיימוביץ': עד כדי כך שבהתחלה כשהתחלנו בתל אביב, חיפשנו פתרונות ומצאנו שיש יריעה שאפשר לפרוס אותה על החול.

שמואל חיימוביץ': מייצבים את החול, פורסים את היריעה בבוקר ואפשר לגשת עלזה ככה, על החול הרטוב, כי העומס מתפזר ולא שוקעים בתוך החול.

שמואל חיימוביץ': ובערב לקפל את זה חזרה.

שמואל חיימוביץ': אז הצלחתי להביא לכך שייבאו דבר כזה.

שמואל חיימוביץ': ברגע ששמו את זה, אז אמרו טוב, אנחנו לא נפרוס כל בוקר, אנחנו לא מוכנים, אנשי החופים.

שמואל חיימוביץ': אנחנו מוכנים כנגד דרישה.

שמואל חיימוביץ': אחרי כמה שנים באה אמא אחת עם 2 ילדים עם מוגבלות, ביקשה ללכת לים.

שמואל חיימוביץ': אמרתי, אין בעיה.

שמואל חיימוביץ': תלכי, תבקשי, יעשו לך.

שמואל חיימוביץ': אז חזרה אלי, אמרה שאמרו לה שהעכברים אכלו את זה.

שמואל חיימוביץ': זה היה במחסנים.

שמואל חיימוביץ': אני לא יודע אם זה נכון או לא.

שמואל חיימוביץ': אנחנו יודעים שבעולם נעשים ניסיונות עם פריסה של יריעות על גבי חול.

שמואל חיימוביץ': יש לי גם תמונה מברצלונה שהייתי שם באולימפיאדה ב-92', שהם הנגישו עם כזה מעץ, אבל שוב, לא עד קו המים, עד למרחק קרוב.

שמואל חיימוביץ': יש בעיה למשל בכנרת.

שמואל חיימוביץ': מה יהיה שם?

שמואל חיימוביץ': יש בעיה בים המלח.

שמואל חיימוביץ': מה קורה שם, שהחופים פשוט בורחים.

שמואל חיימוביץ': לעומת זאת באילת אני הבנתי שכבר עשו משהו שתהיה אפילו נגישות עד לתוך המים, מבטון, אבל מצד שני בחיפה עשו מתקן עם בטון, שבסוף החוף ננגס בגלל זרמי מים וכל הבעיות שיש מסביב.

שמואל חיימוביץ': אני יכול רק להציע למשרד הפנים לשקול אפשרות שיהיה פה איזה שהוא ניסוח שבמקום שזה אפשרי, זה יתבצע.

שמואל חיימוביץ': אם יש למשל בתל אביב 16 חופים, האם אנחנו מבקשים שיעשו את המאמץ הגדול הזה עד לקו המים בכל אחד מהחופים?

אילן גילאון: לא מאמץ גדול.

אילן גילאון: זה לא מאמץ גדול.

אילן גילאון: למה מקלחות צריך ואת זה לא?

יהודה מירון: אילן, אבל זה לא פשוט.

יהודה מירון: הסיפור הוא לא פשוט בישראל מכמה סיבות: אחת, החוף הים התיכון הוא אגן הים התיכון המזרחי הוא הכי אגרסיבי מבחינת הים לעומת מדינות אחרות.

יהודה מירון: מה שקורה, ראינו עכשיו את דצמבר, סערות.

אילן גילאון: בסדר, בדצמבר לא הולכים לים.

יהודה מירון: לכן שיהיה ברור לכולם, בים כנרת יש נסיגה.

יהודה מירון: בים המלח נסיגה פלוס בולענים.

יהודה מירון: באילת הצרות שלה שאני פחות מכיר, אבל מה שאני רוצה לומר, שלא תהיה אשליה שאפשר או שזה ראוי שבכל חוף נדרוש.

יהודה מירון: כן צריך להיות למשרד הפנים על אפשרות מה ששמואל הציע, לשקול את זה, אבל תבינו שזה לא שבואו ננגיש את הים ובזה נגמר הסיפור, כי זה מהר מאוד יכול להיהרס.

יהודה מירון: אבל לקבוע גם הסדר שמהר מאוד לא יישאר ממנו הרבה.

יהודה מירון: לכן גם הצענו בטיוטה, וזה כתוב בסוף הסעיף, הערה, שהכניסה למים תוסדר בתקנות נגישות השירות, באמצעות מה שכבר צוין כאן, כמו כסאות עם גלגלי בלון וכו'.

יהודה מירון: אז אנחנו דאגנו פה עד למים, עם שני הסדרים: אחד, התשתית הפיזית כאן תוסדר עד לאזור הסככה.

יהודה מירון: זה מה שכרגע התקנה המונחת בפניכם, ואת ההשלמה למים באמצעות הכסא עם הבלונים או יריעות וכו'.

יהודה מירון: אם אתם רוצים לחייב את משרד הפנים לשקול עוד צעד קדימה, אז בואו נעשה את זה רק בצורה מבוקרת.

שמואל חיימוביץ': אני לא יודע אם זה משרד הפנים, הרשויות המקומיות.

אילן גילאון: כן, יעקב.

יעקב עילם: אני חושב שצריך לקחת דוגמא מהניסיון שיש בנתניה, שזה הצלחה שהיא לפחות 3-4 שנים וזה עובד טוב, והמצילים עושים את זה ברוח טובה, וזה עובד כבר 3-4 שנים לפחות, שאני מכיר את זה.

יהודה מירון: שם יש יריעות עד המים או דק עד המים?

יעקב עילם: דק עד או מקו המים, וכל 4-5 ימים או פעם בשבוע, הם מרימים, מיישרים, מנערים את החול שהצטבר.

שמואל חיימוביץ': בכל החופים בנתניה?

יעקב עילם: לא, אמרתי בחוף סירונית.

יעקב עילם: אפשר חוף אחד.

יעקב עילם: לא צריך את כל החופים.

שמואל חיימוביץ': אנחנו נציע נוסח לסעיף נוסף שמשלים את העניין הזה, וכמובן שנהיה בקשר גם עם משרד הפנים, בתקווה שהם גם כן יצטרפו בהסכמה לניסוח הזה, עם השלטון המקומי.

רות דיין מדר: זה צריך להיות אבל חוף אחד מתוך כלל החופים באותה רשות.

רות דיין מדר: זה הרשויות המקומיות שמנגישות.

רות דיין מדר: אין תקציב להנגשה.

רות דיין מדר: אתה יודע, כל שורה, זה שורה של תקציב.

רות דיין מדר: אף אחד לא אמר העלויות של ההנגשה של החופים.

אילן גילאון: אני לא נכנס לויכוח הזה.

אילן גילאון: זה לא על השולחן, הויכוח הזה.

אילן גילאון: תילחמו על תקציבים.

אילן גילאון: אני מוכן לעזור לכם.

רות דיין מדר: אדוני יו"ר הוועדה, צריך להילחם הוא על תקציבים.

רות דיין מדר: היום כל שורה, אני לא יודעת מה המשמעות שלה.

רות דיין מדר: אני לא יודעת אפילו על מה להילחם, כי כל שורה היאתקציב.

רות דיין מדר: כל פרק היא תקציב ואני אפילו לא יודעת מה גובה התקציב.

רות דיין מדר: זה מיליון שקל, 10 מיליון שקל, מיליארד שקל.

רות דיין מדר: אבל בסדר, הרשויות המקומיות לא 2018, 2021 בסדר, אתם תנגישו.

רות דיין מדר: מישהו פה בדק מה עלויות התקציביות בשביל זה?

רות דיין מדר: אני לא יודעת.

קריאה: אז אני מודיע לך שזה 0.0 קצהו של התקציב שלך, מה שאנחנו מבקשים כאן.

רות דיין מדר: על מה?

רות דיין מדר: אני מדברת על נגישות כללית.

רות דיין מדר: אני לא מדברת על זה.

רות דיין מדר: זה רק דוגמא קטנה.

אילן גילאון: טוב, אנחנו לא דנים בנגישות כללית פה.

אילן גילאון: אנחנו דנים בנגישות לחוף הים, לקו המים.

רות דיין מדר: בסדר, אבל אני מבקשת מאדוני היו"ר, כי אני יושבת פה שבוע אחר שבוע ואני רואה את כל תתי הסעיפים והתקציבים שנגזרים מתוך זה, אם זה בנושא רווחה, שהרשות המקומית צריכה לדאוג לערכה, והיא צריכה לדאוג לאיש מקצוע שיתפעל את הערכה הזאת, ושר הרווחה אומר אין בעיה, לי אין הסתייגות.

אילן גילאון: אנחנו עוסקים בנגישות, ואני לא חושב שיש מקום יותר סביר, יותר מידתי מהוועדה הזאת.

אילן גילאון: אז אני לא יודע על מה אתם מדברים.

אילן גילאון: כאשר מדובר על העניין של הגישה לחופים, מדובר על דבר שהוא כלום, הוא בדיוק כמו שאתם מטאטאים עוד רחוב אחד.

אילן גילאון: זה הכול.

אילן גילאון: על מה את מדברת?

אילן גילאון: אני יודע מה זה.

אילן גילאון: אני באתי מרשות מקומית לפה.

אילן גילאון: לכן אני בדיוק יודע שיש לדברים עלויות ומה סדר הקדימויות, תאמיני לי.

אילן גילאון: זה עומד לפני הרבה מאוד דברים שהרשויות מבצעות היום.

רות דיין מדר: אדוני שהוא יו"ר הוועדה יודע מה הנגזרת התקציבית שהרשות המקומית תצטרך כדי לבצע את הנגישות הזאת?

אילן גילאון: גבירתי יודעת?

רות דיין מדר: יש לנו רק הערכות.

אילן גילאון: אוקיי, אז תיבנו אותם היטב.

רות דיין מדר: אני צריכה לבנות?

רות דיין מדר: המדינה שחוקקה חוק, צריכה לדעת מה הנגזרת התקציבית שלה בשביל זה.

רות דיין מדר: אני מספרת לך את המצוקה שלנו.

אילן גילאון: אני מציע שגבירתי לא תיקח את המקום של המדינה, ותיקח את המקום של עצמה ושל הרשויות המקומיות, ויהיה בסדר.

אילן גילאון: זה שהמדינה לא יודעת מה הנגזרת התקציבית מקיומה, זה ברור.

אילן גילאון: אם היא הייתה יודעת, היא הייתה נמנעת.

רות דיין מדר: בסדר, אבל בכל החוקים היא יודעת מה הנגזרת התקציבית, והיא יודעת איך היא נערכת.

אילן גילאון: אנחנו ממשיכים.

אילן גילאון: תנסחו את זה כך שזה יהיה אחד מתוך כמה, שהרשויות המקומיות לא יתמוטטו, שהכול יהיה בסדר.

אייל לב-ארי: (4) לגבי מקום רחצה שהוא מקום מהמקומות המנויים בפסקה 2 בהגדרת מקום רחצה בתקנת משנה (א) - עד לתוך המים.

אייל לב-ארי: היה זה אתר שבו מספר מקומות רחצה כאמור- עד לתוך המים של מקום הרחצה העיקרי.

אייל לב-ארי: 13.

אייל לב-ארי: מקום קדוש המשמש לעלייה לרגל: (א) בתקנה זו "מקום קדוש" - מקום המשמש בפועל לעלייה לרגל לפי מנהג עדה דתית.

אייל לב-ארי: (ב) לאדם עם מוגבלות תהיה במקום קדוש נגישות רציפה מכניסה עיקרית למרכז העניין העיקרי שבו לפחות.

אייל לב-ארי: הדרך המובילה למרכז העניין העיקרי תובחן באמצעות ניגוד מימושי וחזותי.

אייל לב-ארי: (ג) האמור בתקנת משנה (ב) לא יחול אם בביצוע הוראותיה יש כדי לפגוע במקום קדוש באופן אסור לפי הדת החלה עליו, לפי החלטתו של ראש העדה הדתית.

אייל לב-ארי: 14.

אייל לב-ארי: גן חיות לאדם עם מוגבלות המבקר בגן חיות: תהיה נגישות לצפייה בבעלי החיים שבו.

אייל לב-ארי: היו מספר עמדות צפייה בבעל חיים מסוים, למרביתן תהיינה נגישות כאמור.

אייל לב-ארי: תהיה נגישות למרכזי עניין בהם יש פעילויות נוספות.

אייל לב-ארי: האמור לא יחול בנוגע לאדם עם מוגבלות בניידות לגבי פעילויות המחייבות יכולת הליכה או פעילויות אתגריות אחרות.

אייל לב-ארי: הדרכים העיקריות המובילות לעמדות הצפייה בבעלי החיים ולמרכזי העניין הנוספים, יובחנו בניגוד מישושי וחזותי.

אייל לב-ארי: במקום בו ניתנת לציבור אפשרות ללטף חיות מחמד, תהיה נגישות ואפשרות כאמור גם לאדם עם מוגבלות.

אייל לב-ארי: תינתן אפשרות להאזין להסבר קולי על מרבית בעלי החיים בסמוך לעמדות הצפייה.

אייל לב-ארי: ליד עמדות הצפייה בחיות מושכות קהל מבין חיות שבגן כגון: אריה, פיל, דוב וכיוצא באלה, יימצאו דגמים של בעלי החיים.

אייל לב-ארי: דגמים כאמור יהיו תלת-ממדיים ויבטאו במדויק את צורתם ומבנה גופם החיצוני של בעלי החיים, והם יהיו ניתנים למישוש ביד.

יהודה מירון: דרך אגב, רק שתדעו שהיום גני חיות מקבלים לעצמם כללים שמקובלים בעולם, ואפילו בישראל יש היום מאבק פנימי שחלק מגני החיות ההיסטוריים הוצאו החוצה.

יהודה מירון: למשל, גן החיות חיפה הוצא מהרשימה בגלל שהם טוענים שהוא לא מספיק דואג לרווחת החיות, והעסק הזה חי ונושם ובועט, תרתי משמע.

יהודה מירון: אני רוצה להגיד כאן רק הערה, אני לא רוצה להיכנס לזה.

יהודה מירון: תראו, התקנות האלה, אלה שעוסקות כאן בהסבר הקולי ובדגמים, התחלנו באיזה שהוא דיון מול גני החיות.

יהודה מירון: אני רוצה לציין לפרוטוקול שגני החיות, לניסוח כמו שעכשיו מתנגדים, אני רוצה שאין פה נציגים שלהם, אז אין טעם שנדון בזה כרגע, אבל באופן עקרוני ההסדר הזה יעבור לתקנות נגישות השירות, ושם הוא יושלם.

אילן גילאון: תתייחס גם לגודל הדגמים, יהודה.

אייל לב-ארי: 15.

אייל לב-ארי: מקום לתצוגה בתקנה זו, "מקום לתצוגה" – מקום שאינו בניין שמציגים בו תערוכות או מיצג.

אייל לב-ארי: במקום לתצוגה תהיה לאדם עם מוגבלות נגישות רציפה שתאפשר צפייה בפריטי התערוכה או במיצג.

יהודה מירון: סעיף 16 נמחק.

יהודה מירון: במקור היה פה שדיבר על זה שבמקום של אמנות סביבתית, למשל אותם מקומות שמתחם שלם ניבנה, מתוכנן, מעוצב כמעשה אומנות, אם אתם מכירים פסלים סביבתיים של האמן דני קרוון או של תומרקין וכו', בהתחלה הם היו בטיוטת התקנות, אבל לאחר שהתחלנו לחפור יותר לעומק, הבנו שיש שתי בעיות עם האלמנטים האלו, בעיקר אחת עיקרית, שבפועל אף אומן לא יתן לגעת בתוך העבודות האלה.

שמואל חיימוביץ': אני רוצה שיהיה ברור, אנחנו לא חושבים שהמקומות האלה לגמרי פטורים מנגישות.

שמואל חיימוביץ': הם יהיו תחת חסות של סעיף אחר, אם זה במסגרת 15 שהיום לא נדון בו, של מקומות בילוי, נופש ופנאי.

שמואל חיימוביץ': אם באים להתרשם מפסל וכו', אנחנו מצפים שתהיה נגישות.

שמואל חיימוביץ': השאלה באיזה רמה, באיזה אופן, באיזה מידתיות.

שמואל חיימוביץ': למשל בן אדם ששם פסל, הוא מצפה שילכו מסביבו, יראו אותו מכיוונים שונים.

שמואל חיימוביץ': אם שמים את אותו פסל על מצע של חצץ למשל, וזה חלק מהותי מאופן הצגת הפסל, האם אנחנו יכולים לדרוש גם את המסלול מסביב, לאפשר גם עם כסא גלגלים, או לפחות אנחנו אומרים, אנחנו רוצים לפחות ממקום אחד או שניים שיהיה מבט, לראות את הפסל, אבל לא נגישות מלאה כמו לכולם, אם יש בעיה מסביב לזה.

אייל לב-ארי: 17.

אייל לב-ארי: אתר הנצחה באתר להנצחה תהיה לאדם עם מוגבלות נגישות רציפה במקומות המיועדים לביקור קהל ובכלל זה מקומות ההתקהלות וההתייחדות שבו.

אייל לב-ארי: הדרכים העיקריות המובילות למרכזי העניין הנזכרים לעיל, יובחנו בניגוד מישושי וחזותי מסביבתן הצמודה, בהתחשב באופי המקום.

יוסי ורצברגר: יש למשל באתר הנצחה של אנדרטת הנגב, ששם אתה הולך בתוך הפיסול של דני קרוון, וזה נראה לי נכנס לנושא של פיסול סביבתי.

נורית ניישטט: אולי זה עניין לרשויות מקומיות כשהם מזמינים פסל, מראש לתת לו איזה שהן הגדרות.

נורית ניישטט: הייתה בעיה מאוד גדולה עם הגשר בכניסה לירושלים.

נורית ניישטט: שם יש בית חינוך עיוורים.

נורית ניישטט: עוברים שם הרבה מאוד אנשים עיוורים והוא לא הסכים בשום אופן לשים סימן מוביל.

שמואל חיימוביץ': ובסוף?

נורית ניישטט: בסוף כן שמו, אבל זה היה דיון.

שמואל חיימוביץ': בהסכמתו, בתאום איתו.

נורית ניישטט: בהסכמתו, אבל למה צריכים להגיע למצב כזה?

שמואל חיימוביץ': זה אחרי שקלטרבה הקים גשר בונציה, שהוא לא היה נגיש, וחטף על הראש ובסוף הכריחו אותו להנגיש אותו.

ישראל אבן-זהב: בטוח שבספרד הוא לא היה מעיז לעשות אותו לא נגיש.

שמואל חיימוביץ': לא בטוח.

ישראל אבן-זהב: בטוח במיליון אחוז.

ישראל אבן-זהב: אתה יודע את זה טוב.

ישראל אבן-זהב: לא כמוני.

אייל לב-ארי: 18.

אייל לב-ארי: גן אירועים בגן אירועים תהיה לאדם עם מוגבלות נגישות רציפה – (1) ל-5% לפחות מסך כל מקומות הישיבה במקום, שישולבו בו כחלק בלתי נפרד משליש לפחות משטח ההתקהלות העיקרי.

אייל לב-ארי: (2) אל מרכזי העניין הבאים: אזור קבלת פנים, מזנון, בר משקאות, רחבת ריקודים, מקום צפייה להתרחשות מרכזית בגן כגון טקס נישואין.

אייל לב-ארי: (3) הדרכים העיקריות, ככל שקיימים תוואי דרכים המובילות ממקום החניה לכניסה לגן, ובתוכו למרכזי העניין, יובחנו בניגוד מישושי וחזותי מסביבתן הצמודה.

יהודה כהן: אפשר לשאול פה?

קריאה: תציג את עצמך.

יהודה כהן: יהודה כהן, מנכ"ל התאחדות בעלי אולמות וגני אירועים בישראל.

גבריאלה עילם: בגני אירועים יש לפעמים מדשאות.

גבריאלה עילם: המדשאה היא לא נגישה.

גבריאלה עילם: מה עושים?

גבריאלה עילם: יש חלק גבוה, חלק נמוך.

גבריאלה עילם: כל החלקים יצטרכו להיות נגישים?

גבריאלה עילם: זה מציאותי?

גבריאלה עילם: אני בעד.

יהודה כהן: בדרך כלל מדשאות זה לא גן אירועים.

יהודה כהן: זה מקום שלקחו אותו והפכו אותו לאותו רגע לגן אירועים.

יהודה כהן: זה לא בהגדרה של גן אירועים.

יהודה כהן: מקום כמו כל מקום שאתה יכול לקחת ולעשות.

יהודה כהן: זה לא להגדרה.

יהודה כהן: לא זאת הכוונה.

יהודה כהן: גני אירועים שמוגדרים היום כגני אירועים שנבנים עם רישיון והם קיימים, הם בדרך כלל נגישים.

יהודה כהן: יש מקומות חניה.

יהודה כהן: כל המקומות, שולחנות, הכול, אין שום בעיה בגובה של השולחנות.

יהודה כהן: כך אין את הבעיה הזאת של הדברים האלו.

יהודה כהן: אבל אם מישהו שהחליט לעשות בגינה, באיזה מדשאה של איזה מקום, זה ממש פרוביזורי כזה.

יהודה כהן: אני לא מכיר המון גני אירועים על מדשאות.

יהודה כהן: היום זה הכול מקורה.

יהודה כהן: בעיקרון גני אירועים, כשאנחנו מדברים, בין היתר אזור קבלת הפנים, מזנון, בר משקאות, רחבת ריקודים.

יהודה כהן: לנושא של בר משקאות, מזנונים, יש מלצרים, כך שאין שום בעיה של נגישות.

יהודה כהן: מלצר מגיש לך את הכול עד אליך למקום.

יהודה כהן: אני לא מכיר איזה מקום להנגיש להם את המזנון או את כל הדברים האלו, שיש לנו מלצרים, כל הדברים האלו.

יהודה כהן: זה עומד לשירות כולם, מלא וחייבים לתת את מלוא השירות.

יהודה כהן: כך שאני לא רואה שום בעיה פה ליצור איזה שהוא מצב מיוחד לנכה, כשהוא מקבל את מלוא השירות.

אילן גילאון: הוא מגדיר גם את מה שקיים, יהודה.

אילן גילאון: בתור צרכן אלכוהולי של החתונות, אני אומר לך שזה נכון, ש-80 אחוז גם מגני האירועים, הם כמו שאתה מתאר אותם, אבל הם צריכים לקבל עגינה פה בתקנות.

יהודה כהן: לא אמרתי משהו אחר.

יהודה כהן: רק שלא יגידו לנו פתאום להנמיך את הבר משקאות.

שמואל חיימוביץ': הנמכה של הבר משקאות זה לא כאן, זה בתקנות נגישות השירות.

אילן גילאון: יהודה, הווליום, הווליום.

יהודה כהן: אם אתה מוכן איתי לעשות משהו בנושא הזה, תקליטן שנכנס למקום, מה שקורה לנו עם הנושא של הווליומים, החברים שמזמינים, החברים הם כבר שיכורים בתוך האולם.

יהודה כהן: תנסה רק טיפה להנמיך, כבר יגיעו קרבות של סכינים, ותקליטן אומר לי, תקפוץ לי.

יהודה כהן: אני עושה מה שאני רוצה.

יהודה כהן: אתה מוכן לעזור לי בזה?

יהודה כהן: אני איתך ביחד.

שמואל חיימוביץ': הסובלים העיקריים מהדבר הזה, זה העובדים במקום, כי הם נמצאים שם יום יום.

אילן גילאון: מה אתה אומר?

אילן גילאון: לכמה חתונות אתה הולך בשבוע?

אילן גילאון: 3?

יהודה כהן: אז אתה מוכן לעזור לי בנושא?

אילן גילאון: אני מכיר, אני יכול להוציא ספר על כל האולמות אירועים, איפה יש חניה, איפה לא, מה נגיש, מה לא.

אילן גילאון: כנ"ל לגבי בתי קברות.

אילן גילאון: אותו דבר.

אילן גילאון: בתי קברות, לפחות זה יותר שקט.

יהודה כהן: לרעש אתה מוכן?

אילן גילאון: יש חוק לגבי זה.

אורנה ערן: החוק אומר שצריך להיות מחובר למערכת.

יהודה כהן: מחובר, אבל תנסי.

יהודה כהן: אנחנו יודעים את החוק.

יהודה כהן: תאמיני לי, אני יזמתי את החוק הזה.

אייל לב-ארי: לגבי ברים, למיטב זיכרוני הייתה התייחסות בתקנות השירות, שלא תהיה הנמכה.

אייל לב-ארי: תהיה אפשרות לתת את זה לבן אדם עם מוגבלות, שולחן שהוא יהיה מותאם לו וכסא מותאם לו.

אייל לב-ארי: זה למיטב זיכרוני.

מיכל שיק הרטוב: לדעתי כן הייתה החלטה על הנמכה.

מיכל שיק הרטוב: אני כמעט בטוחה.

שמואל חיימוביץ': אגב, מה שיכול להיות התאמה, לפעמים לפני החתונה והאירוע, אז שותים קצת ואוכלים משהו ושמים היום שולחנות גבוהים עם כסאות גבוהים.

שמואל חיימוביץ': אז יצטרכו חלק מהשולחנות שיהיו גם נמוכים.

אייל לב-ארי: פרק ד' – שונות 19.

אייל לב-ארי: שמירת מסמכים והצגתם על חייב בביצוע נגישות: (1) חייב לשמור העתק כל מסמך שנדרש או מי שפועל מטעמו, בהכנתו או מילויו, לפי תקנות אלה: מסמכים אלה ירוכזו ויישמרו יחד עם מסמכים אחרים שהוא חייב בשמירתם לפי תקנות אחרות לפי החוק.

אייל לב-ארי: חייב בביצוע נגישות ישמור מסמך כאמור 7 שנים לפחות ממועד סיום ביצוע התאמות נגישות במקום קיים שאינו בניין.

אייל לב-ארי: העביר חייב בבדיקת נגישות או חייב בביצוע נגישות את זכויותיו למקום קיים שאינו בניין לצד שלישי, יעביר בנוסף העתק המסמכים הנזכרים בתקנת משנה זו.

אייל לב-ארי: (2) חייב בביצוע נגישות וצד שלישי כאמור בתקנת משנה (א), חייבים להעביר לנציב או להציג לו, לפי העניין, לא יאוחר מתום עשרים ואחד ימים מיום שהוצגה לו כדין דרישה לכך, העתק מסמך מהמסמכים הנזכרים בפסקה (1).

אייל לב-ארי: חובה זו תחול גם על חייב בביצוע נגישות בשטחי מקום שאינו בניין, שדרכם מעבר לבניין קיים או למקום שאינו בניין, שהחייב בביצוע נגישות לגביו הוא פלוני, אם ביקש זאת פלוני.

אייל לב-ארי: (3) המסמכים הנזכרים בתקנה זו יכול שיהיו מסמכים בקובץ דיגיטלי בפורמט נפוץ.

אייל לב-ארי: 20.

אייל לב-ארי: עיגול תוצאת חישוב מספר שהוא תוצאת חישוב לפי תקנות אלה, יעוגל למספר השלם הקרוב, ומחצית מספר תעוגל כלפי מטה.

אייל לב-ארי: 21.

אייל לב-ארי: שמירת דינים (א) אין בתקנות אלה כדי לגרוע מהוראות כל דין אחר לרבות לעניין – (1) רישיון או היתר הנדרש לכריתת עץ או אילן.

אייל לב-ארי: (2) אישור לביצוע התאמת נגישות באתר עתיקות או בעתיקה לפי סעיף 29 לחוק העתיקות.

אייל לב-ארי: (3) היתר לפגיעה בערך טבע מוגן לפי סעיף 33 (ג) לחוק גנים לאומיים.

אייל לב-ארי: (ב) אין בחלופות או בפטורים לפי תקנות אלה כדי לפטור מדרישות לפי הוראות שלפי סעיף 19 (ב) לחוק או לגרוע מהן.

אייל לב-ארי: (ג) חלה הוראה בדין המחמירה הנדרש לפי תקנות אלה-תחול אותה הוראה כאמור.

אייל לב-ארי: (ד) בכל מקרה של סתירה בין תקנות אלה לתקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לאתר), התשס"ח-2008 (להלן-תקנות נגישות באתר).

אייל לב-ארי: לגבי התאמות נגישות באתר, כהגדרתו בהן, יגבר האמור בתקנות נגישות באתר.

נירית אהרון: יהודה, התקנות האלה אמורות לחול גם על שמורות טבע וגנים לאומיים.

נירית אהרון: על שמורות וגנים חלה הגנה, למשל של פגיעה מהותית מכוח תקנות האתר.

נירית אהרון: מה שכתוב כאן, שרק אם יהיה סתירה בין התקנות האלה לתקנות האחרות, אז תקנות האתר גוברות.

נירית אהרון: לדעתנו זה לא מספיק, מכיוון שפירושו של דבר, שסעיף ההגנה של הפגיעה המהותית, לא יחול.

נירית אהרון: סתירה זה אומר שנניח שתקנות האתר אומרות, אני סתם אתן דוגמא-שיפוע של 20 מעלות והתקנות האלה אומרות שיפוע של 40 מעלות, אז תקנות האתר גוברות.

נירית אהרון: אנחנו רוצים שיכילו עלינו את ההגנה של הפגיעה המהותית, כי שוב, מדובר כאן בשטחים ערכיים.

נירית אהרון: יש שם צבי ים.

נירית אהרון: יש שם אלף ואחת דברים, שמורת האלמוגים.

נירית אהרון: אני לא יכולה כרגע לצפות איזה נזקים עלולים להיות.

נירית אהרון: הכוונה של יהודה הייתה נכונה.

נירית אהרון: רק צריך לשפץ את הנוסח כדי שלא מישהו בעתיד יתקוף אותנו.

נירית אהרון: זו הכוונה.

אייל לב-ארי: 22.

אייל לב-ארי: תחילה תחילתן של תקנות אלה (נשאר כרגע פתוח) ימים מיום פרסומן.

יהודה כהן: סליחה, אפשר פה לשאול שאלה?

יהודה כהן: יש לאנשים כל מיני שיגעונות.

יהודה כהן: לוקחים קייטרינג, יש חברות עם ציוד: כסאות, שולחנות.

יהודה כהן: הולכים סתם, במדבר יהודה ויחליטו לעשות איזה מקום אירוע כלשהו.

יהודה כהן: האם תגדירו אותו כגן אירועים?

יהודה מירון: התקנות האלה לא מתעסקות בזה, כי פה מדובר על ממש מקומות קבועים.

יהודה מירון: יש תקנות אחרות שאומרות, אם מישהו נותן שירותי הסעדה, אז ככה וככה.

יהודה כהן: ואז תגדיר את זה כקייטרינגים?

יהודה מירון: אז אתה צריך מעורב, אבל זה סרט אחר.

אילן גילאון: טוב.

אייל לב-ארי: יש כאן הערה לדיון.

אייל לב-ארי: כל ההבאה של התקנות האלה הובאו בהתאם להסכמה מסוייגת של שר הפנים כמו בתקנות מקום קיים, שההכלה תעשה בהדרגה.

אייל לב-ארי: בשלב הראשון יחולו רק על רשויות המפורטות בנספח, מכתב של שר המשפטים, כפי שאתם רואים מה שמוגדר כאן כתוספת השנייה.

אייל לב-ארי: זה רק לצורך העניין פה, זה מוגדר התוספת השנייה.

אייל לב-ארי: תוספת ראשונה (תקנה 1) מקום שאינו בניין מסוג אלה המפורטים להלן או דומה לו בייעוד: בית עלמין מקום ציבורי, ובכלל זה טיילת ומצפור אתר משחקים אתר שעשועים מקום רחצה מקום קדוש המשמש לעלייה לרגל גן חיות מקום לתצוגה אתר הנצחה גן אירועים חניון/מקום חניה

מיכל שיק הרטוב: רגע, עצור.

מיכל שיק הרטוב: 11, מגרש ספורט וחניון, לא הייתה התייחסות עכשיו בפרק.

יהודה מירון: נכון, אז זה מה שסיכמנו, שאנחנו נבדוק את זה לפרק הבא ונראה מה צריך לעשות.

אייל לב-ארי: מגרש ספורט מקום המשמש או המיועד לשמש לבילוי, נופש או פנאי.

אייל לב-ארי: גם בנושא הזה עוד לא היה דיון בפסקה.

מיכל שיק הרטוב: אם אפשר עוד הערה קטנה.

מיכל שיק הרטוב: אני מבינה ואני רק רוצה את זה גם לפרוטוקול, שבתוספת יוסדר העניין של גם שילוט וגם שירותים נגישים, כי אין פה התייחסות.

מיכל שיק הרטוב: לא הייתה פה התייחסות לשירותים נגישים וכו'.

אייל לב-ארי: אנחנו בתקנה 2 בהוראות הכלליות.

אייל לב-ארי: בתקנת משנה (א)(2)(א) לכניסה לאדם עם מוגבלות תהיה נגישות רציפה לכניסה עיקרית למקום שאינו בניין, מכל אחד מאלה המצוי בקרבתו, וכאן הוסף לשם הבהרה, של מקום כאמור, וההמשך שכבר הוקרא.

אייל לב-ארי: בתקנה משנה (א)(2)(ג)(2) לקראת סוף העמוד, זה התאמה לתקנה (2)(א) רבתי, שם יתווסף לגבי הפניה או התיעוד עם דואר אלקטרוני בנוסף לדואר הרשום.

אייל לב-ארי: אז גם כאן יתווסף או דואר אלקטרוני.

אילן שפירא: לגבי הנושא של ההוספה הזו של הדואר האלקטרוני, יש לי בעיה עם זה.

יהודה מירון: התכוונו לדואר ישראל אלקטרוני.

אילן שפירא: הבעיה עם דואר אלקטרוני, זה דבר שבאמת אין לך דרך להוכיח.

אילן שפירא: את המשלוח אתה יכול אולי לשמור.

אילן שפירא: את הקבלה, אין לך דרך להוכיח.

אילן שפירא: אתה גם לא יודע למי זה יגיע.

יהודה מירון: בואו נוסיף שגם התקבלה תגובה.

יהודה מירון: אישור קבלה.

אייל לב-ארי: או דואר אלקטרוני אם יתקבל אישור קבלה עליו.

יהודה מירון: חבר'ה תבינו, יש פה מספר חלופות לטובת זה שצריך לשלוח.

יהודה מירון: שיבחר מה שהוא רוצה, מה שנוח ושלום על ישראל.

אילן גילאון: להוריד את הדואר האלקטרוני, בסדר?

אילן גילאון: תשלחו מעטפה עם בול.

אייל לב-ארי: 4.

אייל לב-ארי: החלה הדרגתית לגבי הטבלה הראשונה של החלה הדרגתית על גופים ציבוריים.

אייל לב-ארי: בשורה הרביעית של 65% בטור האחרון, השתנה מ-9 ל-8 בעקבות התייחסות של עיריית תל אביב.

אייל לב-ארי: טבלה) לגבי רשות ציבורית שאינה רשות מקומית, במקום הטבלה שלמעלה תבוא הטבלה הבאה (שאר ההוראות יחולו).

יהודה מירון: לאחר שבקיץ אושרה כאן הארכה לרשויות המקומיות עד 2021, אז במקור, בטיוטה המקורית, הטבלה התייחסה לרשויות המקומיות עד 2021, אבל הארכה לא ניתנה לרשויות הציבוריות האחרות, כמו למשל משרדי הממשלה.

יהודה מירון: בתקנות האלה למשל, אחד מהשחקנים העיקריים, למשל משרד הביטחון, אחראי על הנגשת מתקנים צבאיים וכו'.

יהודה מירון: אז הוספנו כאן טבלה שנלקחה אחד לאחד מתקנות בניין קיים שאושרה כבר שם.

יהודה מירון: לקחנו אותה לפה, שבעצם מוגבלת עד 2018, ובעצם נותנת לה לוחות זמנים, למשרד ממשלתי,

שמואל חיימוביץ': לאותם גופים שהם לא רשות מקומית.

יהודה מירון: בדיוק.

אייל לב-ארי: 5.

אייל לב-ארי: חלופות ופטור - "סיבות חלופיות" – אחד מאלה – בפסקה 2 יתווסף בסייפא: לעניין זה, "תוכנית" כהגדרתה בחוק התכנון והבניה שהייתה בתוקף טרם מועד תחילתן של תקנות אלה.

מיכל שיק הרטוב: ויש את הפטור שאנחנו העלינו, שכאשר יש בעיה של הפרשי גובה,

יהודה מירון: זה מה שאמרתי מקודם.

יהודה מירון: מה שהעברתם מיכל, הוא עדיין אווירי מדי.

יהודה מירון: צריך עוד לעבוד עליו.

אילן גילאון: טוב.

אילן גילאון: רבותיי, תודה רבה לכם.