ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 469, 2011-02-27 11:30

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים ישיבה שלישית של ועדת הכלכלה.

כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום תקנות התעבורה (תיקון מס') התשע"א-2011, בדבר רישוי ולימוד נהיגה לתושבי חוץ, הרש"פ, איסור עקיפה, קורסי רענון, היתר נהיגה באמבולנס, כבאית ורכב חילוץ, בדיקת ראייה ופטור ממבחן עיוני לאופנועים, רישום רכב של נפטר, מיקום מונה במונית, הפקדת רישיון בפסילה.

חוה ראובני: בוקר טוב.

חוה ראובני: אנחנו מודים לוועדה על שקבעה את הדיון בתקנות בסדר מאוד מזורז, קרוב למועד הגשתן.

חוה ראובני: מדובר בכמה נושאים בתחום הרישוי אבל בסופו של דבר אני חושבת שכל תקנה עומדת בזכות עצמה ולכן אני לא חושבת שיש לי הצגה כללית ואני מציעה שפשוט נעבור להקראה, ונסביר כל תקנה לפי ענינה.

כרמל שאמה-הכהן: מקובל.

חוה ראובני: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 13, 61, 70 ו-71 לפקודת התעבורה (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי סעיף 21א(א) לחוק יסוד: הכנסת וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז-1977, אני מתקין תקנות אלה: 1.

חוה ראובני: תיקון תקנה 47 בתקנה 47(ח) לתקנות התעבורה, התשכ"א-1961 (להלן – התקנות העיקריות), אחרי "לא יחולו על אוטובוס" יבוא "למעט אוטובוס זעיר".

חוה ראובני: כאן אנחנו מבקשים לתקן איזושהי חוסר חדות בתקנה שהוועדה אישרה לפני חודשים אחדים כשהיא החילה את האיסור לעקוף רכב עוקף, דהיינו, בעצם לנסוע בנתיב השלישי משמאל, מקום שיש שלושה נתיבים, על אוטובוסים.

חוה ראובני: כיוון שקבענו את האיסור הזה באופן גורף על כל האוטובוסים, זה כלל גם אוטובוס זעיר.

חוה ראובני: אוטובוס זעיר, לפי מאפייניו התחבורתיים, הוא בעצם לא אוטובוס אלא הוא יותר בתחום הרכבים הקטנים ואנחנו חושבים שאין מניעה שרכב כזה ייסע גם בנתיב השלישי ויעקוף רכב עוקף.

חוה ראובני: לכן האיסור על עקיפת רכב עוקף תחול על אוטובוס למעט אוטובוס זעיר.

חוה ראובני: זה מה שאנחנו מבקשים אחרי הערות שהגיעו אלינו מיד אחרי אישור התקנה.

כרמל שאמה-הכהן: הערות לתקנה הנוכחית.

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: תקנה 1 – אושרה פה אחד

חוה ראובני: 2.

חוה ראובני: תיקון תקנה 170 בתקנה 170 לתקנות העיקריות, בסופה יבוא: "תושב ישראל" – כהגדרת "תושב" בחוק מרשם האוכלוסין, התשכ"ה-1965.

חוה ראובני: מספר תקנות משתמשות במונח תושב ישראל, בראש ובראשונה תקנות שכבר קיימות ומגדירות את הזכאות לקבל רישיונות נהיגה מדרגות מסוימות.

חוה ראובני: רישיונות הנהיגה, בעלי המאפיינים המקצועיים יותר, לא הפרטיים.

חוה ראובני: אנחנו מדברים על מוניות, על אוטובוסים, על גרר.

חוה ראובני: רישיונות שהם רישיונות עיסוק, אנחנו מתנים אותם, לפי התקנות כתוב שרשאים לקבל אותם תושבי ישראל.

חוה ראובני: אין הגדרה מהו תושב.

חוה ראובני: אנחנו מציעים לאמץ כאן את הגדרת תושב ישראל כהגדרת תושב מחוק מרשם האוכלוסין.

חוה ראובני: כיוון שכתבנו כאן כהגדרת תושב בחוק מרשם אוכלוסין, אולי צריך לחדד לפי סעיף 1(א) – וזה בעקבות שיחה שהייתה לי הבוקר עם עורכת הדין אודליה אדרי ממשרד הפנים – כאשר ההגדרה היא מי שנמצא בישראל כאזרח ישראלי או על פי אשרת עולה או תעודת עולה או על פי רישיון לישיבת קבע.

חוה ראובני: אנחנו מדברים על אזרחים, עולים שקיבלו אשרה או תעודת עולה או שיש להם רישיון ישיבת קבע.

חוה ראובני: לא תושבים ארעיים לסוגיהם.

יהודה בר-אור: האם זה קשור גם למוניות?

יהודה בר-אור: אני חושב שצריך דווקא לחדד יותר את הרישיון המקצועי.

יהודה בר-אור: כשנותנים לאנשים, זה רק לתושבי ישראל ורק לתושב ישראל עם תעודה כחולה שחי כאן ולא לעולה או מישהו שבא ורוצה לעבוד כאן.

יהודה בר-אור: עוד מעט נהפוך להיות כמו בארצות הברית כאשר כל המהגרים מגיעים לשם לעבוד על מוניות ולקחת את הפרנסה.

יהודה בר-אור: להם אולי לא איכפת, אבל לנו זה איכפת.

יהודה בר-אור: לכן ההגדרה כפי שהיא כתובה כאן, היא הגדרה נכונה.

יהודה בר-אור: ההערה שלי אומרת להשאיר את זה כפי שקיים כאן וזה מחדד את הנכונות של נהג מקצועי שהוא תושב ישראל.

יהודה בר-אור: לדעתי צריך היה להיות כתוב מי שעשה צבא לפחות, אבל בוא נגיד שלזה עדיין לא ניכנס כי יש לנו גם בני מיעוטים שעובדים והם לא עשו צבא, אבל לפחות תושב ישראל שיש לו תעודה כחולה.

חוה ראובני: אני חושבת שבהגדרה המוצעת, אנחנו מדברים על אזרח ישראלי שבוודאי יש לו תעודה כחולה, רישיון ישיבת קבע, גם יש לו תעודה כחולה ומי שיש לו אשרת עולה או תעודת עולה, הם זכאים.

חוה ראובני: הם אולי לא מימשו את זכאותם לאזרחות, אבל על פי חוק הם זכאים.

חוה ראובני: זה עניין של בחירה שלהם מתי הם יקבלו.

חוה ראובני: עולים חדשים, גם אם הם עדיין לא השלימו הליכים.

חוה ראובני: זאת האוכלוסייה שנמצאת בתוך ההגדרה.

יהודה בר-אור: את מורידה כאן את השירות שאנחנו נותנים.

יהודה בר-אור: מכניסים אנשים שלא יודעים בגלל שהם עדיין לא מספיק נכנסו לתוך המדינה ולא למדו מספיק.

יהודה בר-אור: נותנים להם אחר כך לעבוד עם ציבור.

יהודה בר-אור: תני לאנשים שייכנסו לתוך העניינים, יעמדו בזמן של מינימום שבן אדם עובד כאן ויודע מה קורה במדינה ולאחר מכן תני לו לנהוג במונית למשל או באוטובוס.

חוה ראובני: התושבות לא תשפיע על הכרת הרחובות שלהם.

חוה ראובני: אני אזרחית ישראל מזה עשרות שנים, אבל אם אני אהיה נהגת מונית בחיפה, אני לא מכירה את הרחובות.

חוה ראובני: מעולם לא גרתי בחיפה ואני לא מכירה את חיפה.

חוה ראובני: התושבות לא תיתן לך את ההיכרות עם הרחוקות.

חוה ראובני: היכולת לתקשר – יש קורס, יש הכנה, יש תנאים נוספים.

חוה ראובני: התושבות היא איזושהי נקודת סף.

חוה ראובני: כל יתר הכישורים שנדרשים, לשם כך יש מבחנים ולשם כך יש הכשרה.

חנן אהרן: הוא נדרש בתקנה לדעת גם ידיעת קרוא וכתוב, שפה עברית, זאת אומרת שהוא לא בא ישר מהמטוס והולך להיות נהג מונית אלא צריך לעמוד בעוד תנאים נוספים שמכשירים אותו לנהוג ברכב ציבורי.

יהודה בר-אור: הכול טוב ויפה בתיאוריה אבל במעשית, בכבישים, נהגים שנכנסים לעבוד והם עובדים במוניות והם לא מכירים את העבודה, הם גורמים להרבה בעיות.

יהודה בר-אור: אני מקבל הרבה תלונות.

יהודה בר-אור: אם הייתי יודע שזה מה שאת מתכוונת לתקן כאן, אנחנו לא באנו מוכנים לזה, הייתי מביא עשרות תלונות של ציבור על אנשים שפשוט מאוד לא מכירים את העבודה.

חנן אהרן: מה זה לא מכירים את העבודה?

חנן אהרן: אולי תעשה להם קורס בהכרת העבודה של נהג מונית?

יהודה בר-אור: להיות תושב, זה דבר הכי חשוב.

יהודה בר-אור: בן אדם יודע איך להסתדר בתוך עמו והם עדיין לא יודעים להסתדר בתוך עמם.

יהודה בר-אור: אתה נותן להם אפשרות להיכנס למונית, שזה רכב ציבורי שיום יום אתה נתקל בקרוב ל-500 אלף אנשים ביום.

יהודה בר-אור: אני מוכן להביא לוועדה נתונים ומכתבים מהנוסעים שמתלוננים על אנשים שלא מכירים את העבודה ולא יודעים איך להיכנס אליה.

חנן אהרן: מה ההבדל בין נהג מונית חדש שסיים קורס עכשיו, ישראלי רגיל שסיים עכשיו קורס, אחרי שהוא עבר את כל הדרישות בתקנה, לבין נהג שאתה מדבר עליו שהוא עולה חדש לצורך העניין ועמד בכל התנאים.

חנן אהרן: שניהם באותה נקודת מוצא.

חנן אהרן: מה הוא צריך להכיר?

חנן אהרן: להכיר את מה?

חנן אהרן: תסביר.

יהודה בר-אור: את המנטליות של האזרח.

יהודה בר-אור: בן אדם עשה שלוש שנים צבא והוא מכיר חלק מהאנשים, מכיר את המנטליות, אלה אנשים שנולדו כאן, אנשים שעובדים כאן וחיים כי זה רכב מקצועי.

יהודה בר-אור: אם אתה רוצה שהוא ייתן שירות טוב, הוא צריך לדעת את כללי ההתנהגות מול הציבור שמשתמש במוניות.

יהודה בר-אור: יש תלונות בעניין הזה.

יהודה בר-אור: אם לא היו תלונות, לא הייתי מדבר.

יהודה בר-אור: אני לא הבאתי את התלונות.

יהודה בר-אור: כתוב תושב ישראל כהגדרתו, זה היה בסדר ולא התכוונתי להביע התנגדות, אבל ברגע שאתה עכשיו משנה את זה כפי שאמרה גברת ראובני, זה לא כתוב כאן.

יהודה בר-אור: עכשיו אתם מכניסים דברים חדשים.

יהודה בר-אור: זה לא הוגן.

חנן אהרן: לפי דעתי במקרה הזה, מי שלא מכיר את המנטליות ואת כל הדברים האחרים, אני חושב שנקודת הפתיחה שלו יותר טובה מאשר אלה שמכירים.

יהודה בר-אור: אתה יושב במשרד שלך והנקודה שלך היא תיאורטית ולא מעשית.

יהודה בר-אור: אני יושב בכביש ואני מקבל את כל התלונות.

יהודה בר-אור: אני חולק על דעתך בנושא הזה.

יהודה בר-אור: יש לנו הרבה תלונות והייתי מביא אותן לכאן אם הייתי יודע שעומדים לדבר על הנושא הזה.

יהודה בר-אור: הייתי מביא אותן לכאן ומציג אותן.

יהודה בר-אור: יש הרבה בעיות בקטע הזה.

יהודה בר-אור: אני לא רק יושב ראש הארגון אלא אני גם מנהל תחנה ואני גם נהג מונית ואני יודע בדיוק מה צריך ענף המוניות.

יהודה בר-אור: הוא לא צריך אנשים שמכניסים את הוויכוח היום יומי, מיליון ואחד דברים שאתה לא יודע איך נכנסים לכל זה.

יהודה בר-אור: המנטליות של האנשים אצלנו היא זקוקה לנהג מקצועי שמכיר את האנשים.

יהודה בר-אור: למה להכניס אנשים שיבואו ויהיה לנו כמו שבאים לאמריקה מהגרים?

יהודה בר-אור: אנחנו כאן מדינה אחרת.

לאה ורון: אמריקה כן מאפשרת לכל המהגרים להסיע נוסעים במוניות.

לאה ורון: דווקא הדוגמה של אמריקה היא לא דוגמה טובה.

יהודה בר-אור: לא אמרתי שזה טוב.

יהודה בר-אור: אנחנו לא מסכימים שזה יהיה כך כאן.

יהודה בר-אור: כאן נהגי המוניות, רובם עשו צבא, הם חיים כאן והם יודעים בדיוק איפה הם עומדים ומבחינתנו אנחנו מנסים לעשות את העבודה מכובדת.

חוה ראובני: אני חושבת שיש כאן אי הבנה.

חנן אהרן: איך השירות הצבאי נוגע לעניין הזה?

חנן אהרן: עד עכשיו לא הבנתי.

חנן אהרן: תסביר איך השירות הצבאי נוגע לעניין של נהג שרוצה לנהוג מונית.

חוה ראובני: מר בר-אור, אני חושבת שיש כאן איזושהי אי הבנה.

חוה ראובני: אנחנו לא מרחיבים בנוסח המוצע את מי שזכאי להיות נהג מונית.

חוה ראובני: אנחנו מצמצמים.

חוה ראובני: היום גם תושב ארעי יכול להוציא רישיון נהיגה למונית.

חוה ראובני: יש כל מיני הגדרות של תושב.

חוה ראובני: אנחנו מצמצמים.

חוה ראובני: רק מי שנמצא כאן דרך קבע.

חוה ראובני: מי שהלך להוציא תעודת עולה, זה מישהו שמתכוון להשתקע כאן ועד שהוא יגמור את ההכשרה, מן הסתם הוא חי כאן לפחות שנה, או מי שיש לו כבר תושבות קבע.

יהודה בר-אור: בחור בן 18 לא יכול להוציא רישיון ואתה אומר שלא יכול להוציא רישיון מי שאין לו שלוש שנים רישיון כאן בארץ.

יהודה בר-אור: תקראי את החובה לקבל רישיון נהיגה למונית.

יהודה בר-אור: צריך להיות מעל גיל 21 וצריך להיות רישיון במשך שלוש שנים.

יהודה בר-אור: אני בעד ההגבלה הזאת, זה טוב שזה כך, אבל כאן הולכים לתת לבן אדם שנמצא בארץ את האפשרות ללכת לקורס נהגי מוניות כשכל הקורס אורך שלושה חודשים ואחר כך הוא יהיה נהג מונית.

יהודה בר-אור: למה אתם רוצים לעשות את העבודה הזאת בזויה במקום לשפר אותה?

יהודה בר-אור: מצד אחד מחפשים לשפר את השירות לאזרח ומצד שני מחפשים להכניס כל אחד לתוך הענף.

חוה ראובני: להפך.

חוה ראובני: אנחנו מצמצמים.

יהודה בר-אור: אנחנו רואים את זה בעין לא טובה.

חוה ראובני: הניסוח המוצע מצמצם את אוכלוסיית הזכאים וממקד אותה במי שהם ישראלים קבועים ולא כל אחד שקיבל אשרה זמנית.

חוה ראובני: יהודה בר-אור: יש אנשים שעובדים כאן שנה, שיש להם רישיון שנה וכבר הולכים.

חוה ראובני: למה אותו צבר צריך לחכות עד גיל 21 מינימום?

חוה ראובני: אם כך, למה לא לתת לו בגיל 18?

כרמל שאמה-הכהן: כולם צריכים להיות בגיל 21.

כרמל שאמה-הכהן: לא רק הצבא.

כרמל שאמה-הכהן: זה חל על כולם.

יהודה בר-אור: נכון, אבל יש לו כבר רישיון לפחות שלוש שנים.

יהודה בר-אור: הנקודה היא שלוש השנים שיש לו ותק בנהיגה.

חנן אהרן: וזה שבא מחוץ לארץ אין לו ותק?

יהודה בר-אור: לא יודע אם יש לו.

לאה ורון: ברור לך שאם הוועדה לא תאשר את התקנה, האוכלוסייה שתוכל לקבל רישיון לנהוג במונית אחרי הקורס היא רחבה יותר.

חנן אהרן: נכון.

כרמל שאמה-הכהן: תקנה 2 – אושרה פה אחד

חוה ראובני: עם התיקון שציינתי.

חוה ראובני: הגדרת תושב בסעיף 1(א) לחוק מרשם האוכלוסין.

חוה ראובני: 3.

חוה ראובני: תיקון תקנה 1734 בתקנה 173(א) לתקנות העיקריות, בסופה יבוא: "(7) שניתן לו רישיון לפי תקנה 216 ותקנה 213 חלה עליו, ורישיונו יינתן לתקופה של עד 7 שנים.

חוה ראובני: (8) שחייב בהשתלמות בנהיגה לפי תקנה 213 ורשות הרישוי אישרה לדחות את ביצועה אחרי שנתן סיבה סבירה לאי יכולתו לבצעה במועד שנקבע לפי התקנה האמורה, ורישיונו יחודש לתקופה של עד שנתיים בכל פעם, עד שיוכיח כי עבר את ההשתלמות".

חוה ראובני: פסקה (7) למעשה קשורה לתיקון תקנה 213 שנמצאת בהמשך.

חוה ראובני: אני לא יודעת באיזה סדר אדוני רוצה שנדון בזה כי (7) לא יובן בלי התיקון לתקנה 213 ואין בו צורך אם לא יאושר התיקון לתקנה 213.

חוה ראובני: אולי אני אתחיל מ-(8) ואחר כך נעשה את (7) ביחד עם תיקון תקנה 213, אם אדוני מאשר.

כרמל שאמה-הכהן: כן.

חוה ראובני: תקנה 173(א) עוסקת באורך תקופת הרישיון שיקבל נהג.

חוה ראובני: נקודת המוצא היא שהציבור מקבל רישיונות נהיגה לעשר שנים למעט סדרה של אוכלוסיות שמגדירים להם תקופות קצרות יותר.

חוה ראובני: אחת האוכלוסיות שמקבלת רישיון לתקופה קצרה יותר היא הקבוצה שהרישיון הראשון שלה הוא אחרי תום הנהג החדש, והיא מקבלת לחמש שנים.

חוה ראובני: זה לפי פסקה (6).

חוה ראובני: זאת כיוון שהם חייבים בקורס רענון לפי תקנה 213.

חוה ראובני: זה קורס שנאכף על ידי אי חידוש רישיון נהיגה.

חוה ראובני: אם ניתן להם רישיון לעשר שנים, המשמעות היא ששנים רבות יחלפו לפני שנוכל לאכוף את זה.

חוה ראובני: זאת תקנה שנמצאת כבר כארבע-חמש שנים.

חוה ראובני: יש לנו בעיה עם חייבי הרענון.

חוה ראובני: קורס רענון חייבים בו בשנה החמישית לאחר קבלת הרישיון.

חוה ראובני: לגבי רוב האוכלוסייה זה יוצא סמוך אחרי השחרור מהצבא כאשר מצד אחד זה נוח כיוון שאם זה היה במועד מוקדם יותר, כולם היו בצבא והיינו צריכים לעשות הרבה מאוד דחיות, ומצד שני זה גיל שהרבה מאוד נוסעים לחוץ לארץ לתקופות מתמשכות אחרי השחרור ואנחנו מוצאים את עצמנו נאלצים לדחות להם את הקורס.

חוה ראובני: אין לנו בעיה לדחות את הקורס, אבל הבעיה היא שאם חולפת תקופת הרישיון, הם מקבלים אחרי כן רישיון לעשר שנים ובעוד עשר שנים, לך תרדוף אחרי הרוח שהם יעשו את הקורס ובסופו של דבר את הקורס שרצינו שהם יעשו בשנה החמישית, אנחנו מצליחים לתפוס אותם לעשות אותו בשנה ה-17, שזה הרב ה אחרי שרצינו שהם יעשו את הקורס.

חוה ראובני: לכן אנחנו מציעים ואומרים שאין לנו מניעה שמי שמוכיח שהוא לא יכול להתייצב לביצוע הקורס, בין כי הוא משרת בקבע כרגע בתפקיד פיקודי קרבי ולכן הוא לא יכול להתייצב לקורס, או כי הוא נסע לחוץ לארץ למטרות טיול וכיוצא בזה כפי שמאוד נפוץ, אבל אז הוא יקבל רישיון נהיגה לשנתיים.

חוה ראובני: כל זמן שהוא לא יכול להתייצב, מוכיח שהוא לא יכול להתייצב, אין לנו בעיה שימשיך להחזיק רישיון אבל לשנתיים בכל פעם כדי שברגע שהוא כן יכול להתייצב, נוכל לתפוס אותו ולאכוף עליו את השתתפותו בקורס.

חוה ראובני: זאת פסקה (8).

לאה ורון: איך הוא מוכיח כל פעם?

חוה ראובני: אם הוא בצבא, הוא יכול להוכיח.

חנן אהרן: מרשם כניסות ויציאות של משרד הפנים.

לאה ורון: היום כבר אין כל כך מרשם.

לאה ורון: היום כשיש את השיטה של לשים יד, הסיכוי לקבל מרשמים הוא בעייתי.

חנן אהרן: אנחנו מסתמכים על התמצית הזאת.

חוה ראובני: בדרך כלל פונים אלינו ההורים ואומרים שהבן או הבת בחוץ לארץ, צפוי או צפויה לחזור רק בעוד שנה, בעוד חצי שנה, בעוד שמונה חודשים.

חנן אהרן: אנחנו רוצים לתחם את זה בשנתיים כי מה שקורה זה שבפועל הם לא נוסעים לעשר שנים אלא הם נוסעים לשנה, לחצי שנה, לשנתיים.

חנן אהרן: הם תופסים טרמפ על זה והם אומרים שעכשיו הם בחוץ לארץ.

חנן אהרן: ברגע שחידשנו לעשר שנים, עכשיו בוא נחפש אותם.

לאה ורון: הכול ברור לי.

לאה ורון: רק רציתי שתסתפקו בהצהרה של הנוסע או של ההורים שהבן אדם בחוץ לארץ.

חנן אהרן: בדרך כלל ההורים שולחים תמצית ממשרד הפנים על כך שאדם נמצא בחוץ לארץ ואנחנו דוחים לו את זה על סמך זה.

חנן אהרן: אנחנו לא מטרטרים אותם.

חנן אהרן: לא נביא אותם לכאן מחוץ לארץ.

אלקיה אפרתי: בנוסח הנוכחי ביקשתם שרישיונו יחודש לתקופה של עד שנתיים בכל פעם.

אלקיה אפרתי: אתם לא רוצים להגיע למספרים גבוהים מאוד של שנים, והשאלה אם אתם לא מעוניינים בכל זאת או חושבים שראוי לתחום את השנתיים האלה לאיזשהו פרק זמן.

חנן אהרן: רצינו.

חנן אהרן: חשבנו לתחום את זה , אבל מצד שני יש כאלה שנסעו לתקופה ארוכה לחוץ לארץ עם המשפחה או בשליחות וכן הלאה.

חנן אהרן: אנחנו לוקחים את רוב הציבור ורוב הציבור הזה בסופו של דבר יבוא ואז הוא יחדש את הרישיון אחרי שנתיים או אחרי ארבע שנים.

חנן אהרן: הבודדים האלה, לא רצינו למנוע לגמרי, וברגע שאני לא מחדש לו את הרישיון, שיחזור לארץ הוא יצטרך לחדש אותו מחדש עם כל מה שמשתמע מכך.

חנן אהרן: לכן החלטנו שלא כדאי לתחום כי בסך הכול מדובר על אוכלוסייה מצומצמת מאוד.

חנן אהרן: רוב האוכלוסייה תיכנס בתוך התקנה הזאת.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים רק על פסקה (8).

חוה ראובני: כן.

חוה ראובני: את (7) נסביר יחד עם תקנה 213.

חוה ראובני: השאלה אם אתה רוצה שאני אדלג עכשיו ל-213 ונקשור אותו ל-(7).

כרמל שאמה-הכהן: כן.

כרמל שאמה-הכהן: נצביע על שניהם ביחס.

חוה ראובני: 11.

חוה ראובני: תיקון תקנה 213 בתקנה 213(א) לתקנות העיקריות, בסופה יבוא: "תקנה זו תחול גם על מי שקיבל רישיון נהיגה לפי תקנה 216, אם במועד בו ניתן לו הרישיון, חלפו פחות משנתיים מיום שקיבל לראשונה רישיון נהיגה לאומי כהגדרתו בתקנה 562".

חוה ראובני: הבעיה שאנחנו באנו להתמודד אתה בתיקון הזה היא כלהלן.

חוה ראובני: נהגים שבאים לישראל וממירים את הרישיון, ובארץ מוצאם היה להם רישיון נהיגה לתקופה של פחות משנתיים, צעירים עולים חדשים וכדומה, בארץ הם לא מוכרים כנהגים חדשים.

חוה ראובני: לפי נוסח תקנה 213 דהיום הם פטורים מקורס רענון.

חוה ראובני: אנחנו רוצים לומר שמי שהיה לו רישיון נהיגה של פחות משנתיים בארץ מוצאו, הוא בא לארץ והמיר רישיון שעוד לא צבר ותק של שנתיים בחוץ לארץ, הוא יחויב בקורס רענון בדיוק כמו הישראלים.

חוה ראובני: חובת קורס הרענון בשנה החמישית תחול גם עליו.

חוה ראובני: בהתאמה לזה אנחנו רוצים לתקן את תקנה 173, את אורך תקופת הרישיון כדי להכניס אותו לקצב.

חוה ראובני: קודם אני מבקשת מהוועדה לאשר את העיקרון שמי שהמיר רישיון – קבלת רישיון לפי תקנה 216 היא המרת רישיון, לבוא עם רישיון זר ולקבל כמעט אוטומטית רישיון ישראלי בלי הליך של לימוד ובחינות מלאות – אם אין לו שנתיים ותק בחוץ לארץ, הוא יחויב בקורס רענון.

חנן אהרן: כדי לחדד את העניין.

חנן אהרן: נהג חדש אצלנו הוא לתקופה של שנתיים.

חנן אהרן: מישהו בא מחוץ לארץ, לפי תקנה 216, הוא יכול גם להוציא את הרישיון שבוע-שבועיים לפני כן.

חנן אהרן: אני מקצין קצת אבל זה יכול לקרות.

חנן אהרן: הוא יכול לבוא עם רישיון מחוץ לארץ והוא מקבל כאן רישיון כמו כל נהג אחר לעשר שנים והוא לא נהג חדש והוא גם לא חייב בקורס רענון.

חנן אהרן: דווקא נהגים כאלה שיש להם ותק פחות משנתיים, בדרך כלל נהגים צעירים, יצטרכו לעשות קורס רענון, לפחות הם יצטרכו לעשות אחרי שלא עברו את כל התהליך של הוצאת רישיון אצלנו בארץ, תהליך שהוא קצת יותר ארוך ממה שקורה בחוץ לארץ.

חנן אהרן: לכן אי אפשר לפטור אותו גם מזה וגם מזה.

חנן אהרן: לפחות קורס הרענון שיחול עליו הוא יקבל כאן את המסגרת, את החוקים, את התקנות, את התמרורים, מה שהוא לא למד לפני כן.

חוה ראובני: הוא לא יהיה עם הכשרה פחותה ועם ידע פחות מהנהג הישראלי המקביל לו.

אלקיה אפרתי: על פי בקשת משרד התחבורה – נגיע לזה בהמשך – תחילת התקנה הזאת שישים ימים מיום הפרסום.

אלקיה אפרתי: נכון?

אלקיה אפרתי: אתם מתייחסים לכל המכלול.

חוה ראובני: כן.

חוה ראובני: זה צריך להיות יחד עם תקנה 11.

אלקיה אפרתי: בסוף נוסיף את זה.

חוה ראובני: תקנה 11 מאושרת?

כרמל שאמה-הכהן: תקנה 11 – אושרה

חוה ראובני: תודה.

חוה ראובני: חזרנו לתקנה 3, פסקה (7).

חוה ראובני: אנחנו אומרים שמי שניתן לו רישיון לפי תקנה 216 – זאת אומרת, בהליך של המרה – ותקנה 213 חלה עליו, כלומר, הוא חייב בקורס רענון, ממיר רישיון שחייב בקורס רענון, רישיונו יינתן לתקופה של עד שבע שנים.

חוה ראובני: זה כדי להכניס אותו לאותו מסלול של אורך תקופות רישיון כמו הנהגים החדשים אצלנו לצורך המועד שבו הוא יעשה את קורס הרענון, במועד בו הוא ייעצר ולא יחודש לו הרישיון היה והוא לא יעשה את הקורס.

כרמל שאמה-הכהן: תקנה 3 – אושרה

חוה ראובני: 4.

חוה ראובני: תיקון תקנה 174ב בתקנה 174ב לתקנות העיקריות – (1) בתקנת משנה (א), במקום "90 ימים" יבוא "6 חודשים".

חוה ראובני: את פסקה (2) אני מבקשת למשוך ואחרי שאסיים את ההקראה , אני אסביר.

חוה ראובני: (3) בתקנת משנה (ג), במקום "תקנות 173 ו-174", יבוא "תקנה 173 ו-174א".

כרמל שאמה-הכהן: את תקנה 4(2) מוחקים.

חוה ראובני: כן.

חוה ראובני: תקנה 174ב עוסקת ברישיונות נהיגה זמניים.

חוה ראובני: לפי התקנות אפשר לתת רישיון נהיגה זמני לתשעים ימים.

חוה ראובני: אנחנו רוצים לשישה חודשים ולתת את רישיונות הנהיגה לתקופות קצת יותר ארוכות.

חוה ראובני: למעשה יש מקום אחר שכתוב שרישיונות זמניים הם לשישה חודשים ויש אי התאמה.

חוה ראובני: בפועל כל רישיונות הנהיגה הזמניים ניתנים לשישה חודשים, אבל בתקנות יש חלוקה לשני סוגים בגלל הסיבות למתן ולכן זה יוצא קצת עקום והמערכת שלנו לא מותאמת.

חוה ראובני: אנחנו רוצים ליישר את כל הרישיונות הזמניים לשישה חודשים.

חוה ראובני: את תקנת משנה (2) אנחנו מבקשים למשוך.

חוה ראובני: אחרי שהתקנות הוגשו, בפרק זמן המאוד קצר שחלף, היו דיונים בין שר התחבורה לשר הפנים ואנחנו רוצים לרדת לרזולוציה קצת יותר חדה ולא באופן גורף להכניס את כל הזרים לתוך המסלול של שישה חודשים זמני בלבד.

חוה ראובני: זה נושא שהוחלט עליו ברמת המדיניות והפרטים הביצועיים עוד לא בשלים ולכן לא יכולנו להביא נוסח מתוקן.

חוה ראובני: זה דבר שהוחלט עליו ממש בשבוע האחרון.

חוה ראובני: בתקנת משנה (3), אני חושבת שאי שם פעם נעשתה טעות סופר בתקנה.

חוה ראובני: ברור שתקנה 173 לעניין תקופות הרישיון לא חלה על רישיון נהיגה זמני שמדבר על תקופות אחרות ותקנה 174 שעניינה חובת תשלום אגרה ועניינה הצהרה על מצב בריאות, היא תקנה שאנחנו צריכים אותה, את התחולה שלה גם לעניין רישיונות נהיגה זמניים.

חוה ראובני: מה שאנחנו לא צריכים ולא חל על זה, זה הנושא של רישיון הנהיגה הממוחשב וזה 174א.

חוה ראובני: לדעתי הייתה כאן אי פעם טעות סופר כי אחרת אני לא מצליחה להבין למה זה נוסח כפי שזה נוסח.

חוה ראובני: מה שלא חל על רישיון נהיגה זמני, זה התקופות ורישיון הנהיגה הממוחשב.

חוה ראובני: אגרות, חובת הצהרה על מצב בריאות ופסילות, צריכה לחול גם על הרישיונות הזמניים.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על תקנה 4, למעט תקנה 4(2).

כרמל שאמה-הכהן: תקנה 4 – אושרה

חוה ראובני: בדרך לכאן קיבלתי בקשה מהפרקליטות הצבאית שלא להעלות את תקנה 5 לדיון.

חוה ראובני: אני לא כל כך יודעת מה לעשות עם האמירה הזאת כי הבנתי שהוועדה לפני כן קיבלה הודעה מלשכת שר הביטחון שאין להם הערות לתקנה.

לאה ורון: בדקנו עם הפצ"ר ולטענתם התקנות שהועלו היום בישיבה שבנדון אינן רלוונטיות לצה"ל.

לאה ורון: זה מה שהודיעו מהלשכה של שר הביטחון.

חוה ראובני: אני קצת בדילמה מה לעשות כי התקשרו אלי מהפרקליטות הצבאית, ממת"ק ארז, ואמרו שהם לא ידעו על התקנות האלה.

חוה ראובני: לטענתם הם צריכים לבחון אבל הם לא אומרים שיש לזה השלכה עליהם והם לא יודעים אם אין לזה השלכה עליהם.

חוה ראובני: הם פשוט רוצים לבחון את השאלה הזאת ומבקשים שלא יהיה מחטף בלעדיהם.

חוה ראובני: אני בוודאי לא רוצה בכך.

לאה ורון: ומה עמדתכם?

לאה ורון: זה יחול על מת"ק ארז?

חוה ראובני: זה בוודאי יחול על מת"ק ארז.

חוה ראובני: התקנה היא גורפת.

חוה ראובני: המשמעות של התקנה היא שהמסלול הבלעדי לתושבי הרשות הפלשתינית, בין מעזה ובין מיהודה ושומרון, יהיה מסלול של רישיון נהיגה של הרשות הפלשתינית בצירוף היתר שיינתן להם לפי תקנה 578ב.

חוה ראובני: יש סמכות לתת היתרים כאלה גם לגורמי הצבא מול יהודה ושומרון וגם למת"ק ארז לגבי תושבי רצועת עזה.

חוה ראובני: זה בוודאי יחול עליהם.

חוה ראובני: האם זה אומר לדון או לא לדון ואם יש להם בקשות מיוחדות ומה המשמעויות של זה מבחינתם, זה אני לא יכולה לומר בשמם.

אלקיה אפרתי: אני רק אחדד.

אלקיה אפרתי: למעשה מה שאתם מבקשים לבטל זה את סמכות השר או סמכות רשות הרישוי לתת רישיון בתנאים מסוימים לתושבי האזור.

חוה ראובני: נכון.

חנן אהרן: יש לנו פניות של תושבי אזור כאלה.

חנן אהרן: אנחנו באגף הרישוי לא יודעים לעשות את ההבחנה.

חנן אהרן: זאת אומרת, הסיפור כאן הוא סיפור ביטחוני יותר.

חנן אהרן: האנשים שבאים והם תושבי אזור, מרצועת עזה או מיהודה ושומרון, רוצים רישיון בישראל ולנו אין את היכולת לבחון את כל התנאים הנדרשים מהם, זאת אומרת, מבחינה ביטחונית.

חנן אהרן: אנחנו צריכים שרשויות הביטחון יעשו את העבודה הזאת ולא אגף הרישוי.

חנן אהרן: אגף הרישוי שנותן רישיונות נהיגה, הוא נותן אותם למי שאין לו בעיות רפואיות והוא עומד בכל התנאים האחרים כמו כל תושב בישראל.

חנן אהרן: לעשות עכשיו בדיקה כזאת או חקירה מי זה האדם הזה, האם מדובר בבעיה הומניטארית כזאת או אחרת, זה סיפור גדול.

חנן אהרן: יש לנו פניות כאלה אבל אנחנו לא יודעים איך להתמודד אתן.

חנן אהרן: זה קשה מאוד.

חנן אהרן: אין לנו גם את הכלים לעשות את זה ולכן בסופו של דבר זה חוזר לפתחם של רשויות הביטחון ויש תקנה 578ב שאומרת שמפקד האזור, גם היום, במסלול הזה, יכול לתת להם רישיון נהיגה והוא יודע גם לקבוע להם, מה שאנחנו לא יכולים לעשות ברישיון הנהיגה שלנו, את התנאים, איפה הוא ייסע ותנאים אחרים לרישיון הזה.

חנן אהרן: הוא יכול לעשות טוב יותר מאתנו.

חנן אהרן: לכן חשבנו שאת 175 צריך לבטל.

חוה ראובני: זה פועל יוצא של דיונים רבי משתתפים של כל הגורמים הרלוונטיים.

חוה ראובני: בדיעבד אני מבינה שהפרקליטות הצבאית יוצגה שם רק על ידי אנשי יהודה ושומרון ולא על ידי אלה שקשורים לרצועת עזה.

חוה ראובני: אגב, יש סדרה של בג"צים.

חוה ראובני: היו הרבה מאוד בג"צים בנושא הזה והרבה מאוד דיונים על הדרך הנכונה לטפל בסוגיה.

חוה ראובני: בסופו של דבר סוכם שהדבר צריך להישאר בידי גורמי הצבא ולא בידי רשות הרישוי שאין לה את הכלים לא לעשות את הבדיקות ולא לשים את המגבלות והתנאים.

חוה ראובני: אני אתן דוגמה קלה.

חוה ראובני: מבחינת רשויות הביטחון, מאוד משנה אם הבן אדם נמצא בישראל ורק בישראל הוא נוהג אלא אם הוא נכנס ויוצא בין שטחי איו"ש לישראל.

חוה ראובני: מבחינתם זה משנה את הראייה שלהם, את הסיכון הביטחוני שנשקף ממתן רישיון נהיגה ישראלי.

חוה ראובני: אנחנו לא מסוגלים לתת רישיון שכתוב עליו שייסע רק בתחומי מדינת ישראל ולא יחצה במעברים.

חנן אהרן: מפקד האזור כן יכול.

חוה ראובני: הוא יכול לתת דבר כזה.

חוה ראובני: לכן ההסכמה הכללית הייתה שהדבר הזה צריך בכלל לצאת מידי רשות הרישוי.

לאה ורון: וזה מה שאתם מבקשים היום.

חוה ראובני: זה מה שאנחנו מבקשים היום מהוועדה.

חוה ראובני: קולגיאלית לא נעים לי מאנשי הפרקליטות הצבאית שפנו אלי טלפונית הבוקר ואמרו שמול פרקליטות צבאית רצועת עזה לא היה להם סיפק לבחון את התקנה הזאת כי הם לא היו מעורבים בדיונים באותו בג"ץ.

חוה ראובני: לכן אני מעבירה לוועדה את הבקשה שלהם לא לדון בתקנה.

כרמל שאמה-הכהן: מה עמדתכם הסופית?

חוה ראובני: אני הייתי רוצה לבטל את התקנה הזאת אבל אני אמרתי לפרקליטות הצבאית שאני אבקש לא לדון בה.

חוה ראובני: מה חנן מבקש?

חנן אהרן: לפי דעתי אנחנו לא יכולים לעמוד בתקנה כפי שהיא היום ולמרות בקשתו של נציג קמ"ט עזה נדמה לי, אני חושב שגם בלי התקנה הזאת יש 578ב וממילא הם יבואו אליו.

חנן אהרן: זאת אומרת, לא נראה שאנחנו עושים לו איזושהי עבודה נוספת שלא הייתה לו לפני כן.

חנן אהרן: גם היום הוא יכול להגיע למפקד האזור ולקבל רישיון נהיגה.

חנן אהרן: הוא לא צריך אותנו בשביל זה.

חנן אהרן: אני רוצה להדגיש בעניין הזה שאנחנו ניסינו – אחרי שהיה בג"ץ בעניין – לעשות איזושהי הוראת נוהל ולראות איך אנחנו מתמודדים עם זה.

חנן אהרן: הדבר הראשון שכתבנו באותה הוראת נוהל היה שכל אזרח שיבוא אלינו לאגף הרישוי, עדיף לומר לו שהוא קודם כל ילך למפקד האזור ויתחיל ב-578ב שזה הרבה יותר פשוט.

חנן אהרן: בכל מקרה זה ההליך הכי נכון והמסלול הכי נכון.

חנן אהרן: אם תתבטל התקנה הזאת, גם ככה יגיעו אליו.

חנן אהרן: אם תתבטל או לא תתבטל, בסופו של דבר יגיעו למפקד האזור.

חנן אהרן: זה המסלול הכי נכון.

חנן אהרן: לפחות זאת דעתי.

כרמל שאמה-הכהן: אם כן, אנחנו מדלגים על תקנה 5.

חוה ראובני: 6.

חוה ראובני: תוספת תקנה 175א אחרי תקנה 175 לתקנות העיקריות יבוא: "175א פסילת רישיון לתושב חוץ רשות הרישוי רשאית לפסול רישיון נהיגה שניתן לפי תקנה 174א למי שאיננו תושב ישראל ואין בידו אשרה תקפה לשהייה בישראל".

חוה ראובני: אנחנו רוצים לתת כאן את הסמכות לבטל רישיונות נהיגה קבועים.

חוה ראובני: תקנה 174, רישיון נהיגה קבוע ממוחשב שניתן למי שאיננו תושב ישראל ואין בידו אשרה תקפה.

חוה ראובני: מצב שבו אנשים, שב"חים לסוגיהם, בין אם מהרשות הפלשתינית ובין אם עובדים זרים ובין אם מסתננים לסוגיהם, יש שלל אוכלוסיות של תושבי חוץ שאין להם אשרות שהייה והם שוהים בלתי חוקיים, ככל שמישהו מהם קיבל בעבר רישיון נהיגה קבוע כיוון שאולי הייתה תקופה שהייתה לו אשרה תקפה בישראל, אנחנו רוצים לתת לרשות הרישוי את הסמכות לבטל את הרישיון הזה.

ישראל אייכלר: למה צריך את זה?

חוה ראובני: החשש הגדול הוא שהרישיונות האלה משמשים כתחליף לתעודה מזהה.

חוה ראובני: אותו שב"ח שאין לו תעודת זהות כחולה, שבדרכון אין לו אשרה, אין לו שום אשרת שהייה, כשהוא נעצר על ידי גורם מפקח כלשהו, משטרת ישראל, גורמי הצבא, משטרת ההגירה וכיוצא בזה, הוא מתבקש להזדהות, הוא מציג רישיון נהיגה וזה מתקבל כתחליף ועל ידי זה הוא מסתיר את היותו שוהה בלתי חוקי בארץ.

חוה ראובני: בנוסף, אנחנו חושבים שכרמת מדיניות, מי שלא נמצא בארץ כחוק, מי שאין לו זכות להיות כאן, לא מגיע לו שום רישיון ממדינת ישראל.

ישראל אייכלר: משרד התחבורה הוא משטרה נוספת?

ישראל אייכלר: אנחנו מדינת משטרה?

חוה ראובני: אנחנו לא מדינת משטרה.

ישראל אייכלר: יש מאות אלפי אנשים תושבי חוץ לארץ שאינם שב"חים, אינם מחבלים, שבאים לארץ וגרים כאן שנים ועדיין הם לא עולים.

ישראל אייכלר: את רוצה לשלול מהם את רישיון הנהיגה?

חוה ראובני: אם אין להם אשרה בתוקף.

ישראל אייכלר: אז את המשטרה.

חוה ראובני: יש לי סמכות שבשיקול דעת לבטל את הרישיונות האלה.

חוה ראובני: אני לא המשטרה.

חוה ראובני: אני אומרת שלאף אדם אין זכות להסתובב כאן בלי אשרת שהייה.

חוה ראובני: זאת בקשה שהגיעה אלינו גם מכיוון גורמי הביטחון וגם מכיוון משרד הפנים, שרישיונות הנהיגה שלנו מאפשרים לעקוף את דיני הכניסה לישראל.

ישראל אייכלר: צריך למצוא פתרון של ביטחון.

חוה ראובני: מי שנמצא כאן בארץ, צריכה להיות לו אשרת שהייה.

ישראל אייכלר: אני רואה כאן הפרה חמורה של הזכות הדמוקרטית של תייר, של אזרח, של אדם שלא חשוד בביטחון.

ישראל אייכלר: אם יש בעיה ביטחונית, צריך למצוא פתרון ביטחוני.

ישראל אייכלר: מה זה קשור למאות אלפי אנשים שאינם מחבלים?

חנן אהרן: לא מדובר במאות אלפי אנשים.

חנן אהרן: יש לנו פניות של גורמי הביטחון והייתי אומר שבזמן האחרון אחת לשבוע-שבועיים מדברים על כאלה שנתפסו בעבירות כאלה ואחרות או בחשדות כאלה ואחרים על ידי גורמי הביטחון והם משתמשים ברישיון הנהיגה שלהם.

חנן אהרן: נניח שלמישהו יש רישיון ואין לו אשרת שהייה אלא הוא שוהה בלתי חוקי.

חנן אהרן: הוא לוקח רכב ומעמיס בו מה שיכול להעמיס בו ויכול להגיע לקניון עזריאלי או לכל מקום אחר, ואני לא מדבר דמגוגיה אלא פשוט מה שיכול להיות.

ישראל אייכלר: ביטחון זה בסדר.

ישראל אייכלר: אני מסכים לכל הסדרי ה ביטחון שתציע.

חנן אהרן: אותו אדם נוסע עם רישיון ישראלי.

חנן אהרן: כשעוצר אותו במחסום שוטר לבדיקה שגרתית, הוא מציג לו את רישיון הנהיגה, פלסטיק כמו שלי ושלך, והשוטר לא יודע שהוא שוהה לא חוקי או שהוא תושב חוץ.

חנן אהרן: הוא רואה את זה, הוא נותן לו לעבור.

חנן אהרן: הוא לא יכול לפסול לו את הרישיון.

חנן אהרן: רשות הרישוי רשאית לפסול את הרישיון.

חנן אהרן: אם אנחנו נפסול את רישיונו על פי התקנה הזאת, כאשר השוטר יעצור אותו באותו מחסום, הוא יראה בקובץ הנהיגה שהוא פסול מנהיגה.

חנן אהרן: כלומר, אין לו רישיון.

חנן אהרן: אז יתחילו כל השאלות והבדיקות ובקשה להוצאת דרכון וכולי.

חנן אהרן: זאת אומרת, אנחנו בעצם גורמים למצב שכל אלה שרוצים להשתמש ברישיון הזה שימוש לא חוקי, לתת כלים לכוחות הביטחון – לא בשבילנו, אנחנו לא כוחות הביטחון אבל מתפקידנו לתת כלים לכוחות הביטחון – כדי שהם יוכלו לאתר נהגים כאלה.

ישראל אייכלר: יש דרך לסמן באופן כזה שאם יש על מישהו שאלה ביטחונית, משרד התחבורה יעשה את הדבר שאומר שבמחשב יופיע שהשוטר לא יסמוך על רישיון הנהיגה ולא לעשות החלטה גורפת שמשרד הרישוי מבטל רישיונות למי שאין לו אשרה.

ישראל אייכלר: אתה יודע לכמה אנשים אין אשרה?

ישראל אייכלר: עוד לא סידרו את הוויזה והם חיים כאן והם לא עבריינים.

ישראל אייכלר: אולי אפשר לעשות, אדוני היושב ראש, שבענייני ביטחון – ומה שאמרת זה נכון – יהיה סימון.

ישראל אייכלר: שמשרד התחבורה יסמן את האנשים שמשרד הביטחון או המשטרה רוצים לבטל להם את הרישיון אבל לא לכל מי שאין לו אשרה.

חנן אהרן: המטרה של התקנה הזאת היא לאותם מקרים.

חוה ראובני: בפועל זה מה שיקרה.

חנן אהרן: משרד התחבורה הרי לא מסתובב בכבישים ועושה בדיקות מחסומים ובודק ביקורות פתע לנהגים.

חנן אהרן: אנחנו מדברים על מקרים שמגיעים אלינו על ידי גורמי הביטחון ואין לנו את האפשרות החוקית לקחת להם את הרישיון לעשר שנים.

חנן אהרן: דרך אגב, היום זה מוסדר כי מי שאין לו אשרה, הוא מקבל רישיון נניח לתקופה של שנתיים, כפי שקבוע בחוק, ואז יש נקודות שאתה יכול לתפוס אותו.

חנן אהרן: מדובר על מקרים שקיבלו רישיון בעבר לעשר שנים ורק כאשר כוחות הביטחון – בדרך כלל אלה הפניות שמגיעות אלינו ולא קיבלנו פניות מאנשים אחרים – פונים, אנחנו רוצים שיהיה לנו כלי חוקי לקחת לו את הרישיון.

חנן אהרן: אנחנו לא יכולים להסתובב עכשיו ולעשות בדיקה למי אין אשרה ולקחת לו את הרישיון.

חנן אהרן: זה לא.

חנן אהרן: את זה לא נעשה.

חנן אהרן: גם אין לנו את האפשרות לעשות את זה.

חוה ראובני: חבר הכנסת אייכלר, זה מה שבפועל יקרה, מה שאדוני מבקש.

חוה ראובני: ראשית, זאת סמכות שבשיקול דעת.

חוה ראובני: כתבנו שרשות הרישוי רשאית לפסול ולא תפסול.

חוה ראובני: שנית, אנחנו לא יודעים, לנו אין רשימות של אשרות השהייה ואנחנו לא יודעים למי יש ולמי אין אשרה.

חוה ראובני: התוצאה תהיה למעשה שאנחנו נפעל על פי בקשות שיועברו אלינו.

כרמל שאמה-הכהן: הפסילה היא פרטנית.

חנן אהרן: בהחלט.

חוה ראובני: אני לא יודעת אם היא פרטנית או קבוצתית.

חנן אהרן: זאת מטרת התקנה.

חנן אהרן: לא חשבנו אחרת.

חוה ראובני: זה יהיה על פי פניות שיבואו אלינו.

כרמל שאמה-הכהן: אין אפשרות לעשות הצלבה של קובץ מול קובץ ולמחוק באופן גורף.

חנן אהרן: הסיפור הזה מול משרד הפנים כבר הרבה שנים.

חנן אהרן: אנחנו התקדמנו בעניין הזה ויש לנו את הקובץ של המועמדים, אבל עדיין אין סנכרון סופי והצלבה סופית ויש כאלה שהם עם מעמד כזה ומעמד אחר.

חנן אהרן: במקרים האלה, התקנה הזאת תיתן לנו אפשרות במקרים הבודדים או עשרות המקרים שקיימים, שהם מהווים סיכון ביטחוני.

חנן אהרן: זה כלי.

חנן אהרן: מבחינתנו כאגף רישוי אני יכול לא להתעסק עם זה בכלל ושהמשטרה ורשויות הביטחון יעשו כאן בדיקה אבל אנחנו רוצים לעזור להם.

כרמל שאמה-הכהן: כשאני חושב על זה, למה שוהה בלתי חוקי צריך בכלל רישיון נהיגה?

ישראל אייכלר: אתה אומר שהוא יכול גם לנהוג בלי רישיון.

כרמל שאמה-הכהן: לא.

ישראל אייכלר: אני מדבר על תיירים.

כרמל שאמה-הכהן: עם תייר אין בעיה.

ישראל אייכלר: יש תיירים שלא סידרו את האשרה שלהם.

חנן אהרן: תייר יכול לנהוג עד שנה בישראל.

ישראל אייכלר: הוא נמצא כאן כבר יותר משנה.

חוה ראובני: אני חייתי במעמד הזה כאן עשר שנים, כילדה.

חוה ראובני: הוריי עלו אבל קיבלנו רק אשרת תייר ונשארנו כך במשך מספר שנים.

ישראל אייכלר: השאלה היא אם אפשר לסייג את זה לתחומי ביטחון.

חוה ראובני: זה לא רק ביטחון אלא אלה למשל גם עובדים זרים.

כרמל שאמה-הכהן: שזו בעיה קשה.

חנן אהרן: שקיבלו רישיון לעשר שנים או לשנתיים או לחמש שנים בזמנו.

חוה ראובני: אפילו רישיון נהיגה לטרקטור בלבד.

ישראל אייכלר: עובד זר חוקי מקבל רישיון?

חנן אהרן: הוא בא עם רישיון.

חוה ראובני: התאילנדי שעובד בחקלאות מוציא רישיון נהיגה לטרקטור.

חוה ראובני: זה כל מה שיש לו אבל זה לעשר שנים ויש לו את הפלסטיק בדיוק כמו שיש לך ולי.

חנן אהרן: אחרי שתוקף אשרת השהייה בישראל פגה, הוא עושה שימוש בזה כתעודת זהות.

ישראל אייכלר: רק רציתי להעלות את הבעייתיות.

אלקיה אפרתי: דברי משרד התחבורה נרשמו בפרוטוקול ביחס למדיניות שאמורה להיות מופעלת בעניין הזה, שוב, לא כאיזה מרדף אחרי כל מי שתוקף האשרה שלו פג.

חוה ראובני: אנחנו נפעל על פי פניות.

כרמל שאמה-הכהן: בארצות הברית, אם אתה שוהה בלתי חוקי, אתה יודע מה קורה לך?

חוה ראובני: אתה לא יכול להיכנס לדואר לקנות בול.

כרמל שאמה-הכהן: הם כולם מוכנים להפקיד את הרישיון ולהישאר שם ולנסוע בתחבורה ציבורית.

קריאה: הביטוח שלו תופס אם הוא לא חוקי?

חוה ראובני: בטח.

ישראל אייכלר: בארצות הברית יש מיליוני אנשים שעדיין לא סידרו את הגרין קארד ולא רודפים אותם.

חוה ראובני: גרין קארד, זאת זכות עבודה, זאת לא זכות שהייה .

חוה ראובני: גרין קארד, זאת זכות עבודה אבל הם יכולים להיות עם אשרה תקפה כתיירים אבל אינם רשאים לעבוד.

חוה ראובני: אנחנו לא מדברים על זכות עבודה אלא אנחנו מדברים על עצם הזכות שלהם להיות בגבולות המדינה.

ישראל אייכלר: גם בריטניה מלאה באנשים שנשארו בה.

חוה ראובני: בארצות הברית שוהה בלתי חוקי, המסתנן ממכסיקו, לא נכנס לדואר לקנות בול.

כרמל שאמה-הכהן: רק אצלנו יש מדיניות סלחנית ורק לנו יש מהגרים שאין לנו לאן להחזיר אותם כי אין לנו יחסים עם המדינות כמו סודן.

כרמל שאמה-הכהן: לארצות הברית אין את הבעיה הזאת.

כרמל שאמה-הכהן: שם מעלים אותו על המטוס והוא גם לא חוזר.

חוה ראובני: אנחנו נפעל על פי בקשות של הגורמים המופקדים על אשרות שהייה.

חוה ראובני: אני לא רואה מצב שבו משרד הפנים מבקש מאתנו לבטל רישיונות נהיגה לתיירים שלפני חודש פקעה אשרת התייר שלהם.

ישראל אייכלר: צריך לסייג את זה רק לגבי עובדים זרים או מסתננים או משהו שמפריע.

חוה ראובני: תייר שאין סיבה שהוא לא יהיה כאן, יסדיר את המעמד שלו.

ישראל אייכלר: משרד התחבורה, עם כל הכבוד, לא אמון על זה.

חנן אהרן: אני רוצה לתת לך דוגמה לעניין של תייר.

חנן אהרן: תייר, זה נשמע משהו תמים.

חנן אהרן: יש לנו פניות כאלה במשרדי הרישוי של כאלה שמגיעים עם דרכון, פלשתינאים תושבי אזור יהודה ושומרון ועזה, שמגיעים לישראל עם דרכון של ונצואלה או מדינה אחרת, הוא עושה כאן המרת רישיון כמו כל תייר אחר בישראל וזאת בעצם האפשרות שלו להשתמש בכרטיס הזה, עם רישיון הנהיגה הזה, אחר כך, גם כשפגה אשרת השהייה שלו בישראל והוא עושה זאת באופן חופשי תוך כדי שימוש ברישיון הנהיגה.

חנן אהרן: כך זה במשך עשר שנים.

חנן אהרן: האם אתה חושב שזה נכון לעשות את זה?

חנן אהרן: האם זה נכון?

חנן אהרן: זה בטיחותי?

חנן אהרן: זה ביטחוני?

ישראל אייכלר: כל מה שאמרת, נכון.

ישראל אייכלר: אני מדבר על ציבור אחר לגמרי, ציבור של אנשים ישרים שעדיין לא אישרו את השהייה שלהם, אם בגלל שהמעמד שלהם במשרד הפנים עוד לא סודר, אם בגלל שהם עדיין לא נרשמו כעולים, אם בגלל שהם עדיין רוצים להיות תיירים או תושבים ארעיים.

ישראל אייכלר: אמרת בעצמך שיש כל מיני דרגות של מעמד.

ישראל אייכלר: אני לא חושב שמשרד התחבורה צריך להיות פקטור בעניין הזה.

חוה ראובני: כל המעמדים שאדוני הזכיר, כולם – תייר, תושב זמני – לא יגרמו לשלילת הרישיון.

חוה ראובני: אנחנו מדברים רק על אפס מעמד וגם זה רק כשתהיה פנייה אלינו ממשרד הפנים כי אין לנו דרך אחרת לדעת את זה.

חוה ראובני: אני מניחה שמשרד הפנים באוכלוסייה הזאת של אולי של בחורים שהגיעו לכאן ללמוד שנה-שנתיים בישיבה והשתקעו ולא הסדירו את המעמד שלהם, לגביהם משרד הפנים לא יפנה אלינו.

ישראל אייכלר: הוא לא יפנה אבל אתם תוכלו לעשות את זה?

חוה ראובני: בלי פנייה אנחנו לא נעשה את זה כי אנחנו לא יודעים עליו.

חוה ראובני: לנו אין מרשם אשרות שהייה.

חוה ראובני: אנחנו לא יודעים שלאדם אין אשרת שהייה עד שגורם שיש לו את המידע הזה פונה אלינו ומודיע לנו שאין לו אשרת שהייה.

חוה ראובני: אם משרד הפנים לא יגיד ולא יבקש שנבטל את הרישיון לאותו בחור שהגיע ממקום כלשהו ללמוד בארץ, אנחנו לא נעשה לו כלום כי אנחנו לא יודעים עליו.

ישראל אייכלר: אבל אם משרד הפנים כן יפנה, מה תעשו?

חוה ראובני: אנחנו נצטרך לזמן אותו לשימוע, כי אסור לנו להפעיל סמכות בלי לעשות זאת בלי מתן הזדמנות לטעון טענות.

כרמל שאמה-הכהן: כל פסילה כפופה לשימוע?

חוה ראובני: כן.

כרמל שאמה-הכהן: כל פסילה כאן?

ישראל אייכלר: אז תצייני את זה בחוק.

חוה ראובני: כללי המשפט המינהלי קובעים את זה.

חוה ראובני: לא צריך לומר את זה בכל דין ודין.

חוה ראובני: זאת חובה עלינו בכל מקרה.

כרמל שאמה-הכהן: כל אחד מגיע לשימוע, לפני כן.

חוה ראובני: נצטרך להזמין אותו.

חוה ראובני: כן.

כרמל שאמה-הכהן: אם כן, אין בעיה.

חוה ראובני: אם הוא יגיד שהוא בתהליכי הסדרת מעמד ויראה לנו את הפנייה.

ישראל אייכלר: עכשיו אני שומע לפחות שזה לא יהיה שרירותי.

חוה ראובני: בוודאי שלא.

ישראל אייכלר: יזמינו אותו ויראו מי הבן אדם, מה המניעים שלו, מה הסיבה שעוד לא סידר וכולי.

ישראל אייכלר: בסדר.

חנן אהרן: המקרים שעשינו את זה עד היום, אני יכול לומר לך, בשנים האחרונות – שרצינו לעשות ולא מצליחים חוקית – אלה כל הפניות של גורמי הביטחון.

כרמל שאמה-הכהן: מעבר לגורמי הביטחון, אני רוצה לברך אתכם על התקנה הזאת כי הנושא עם השוהים הבלתי חוקיים הוא בעיה חמורה שאנחנו כבר צריכים לנקוט באמצעי חירום, גם אמצעים שהם לא הכי מלבבים מבחינת זכויות האדם.

חנן אהרן: שיתוף פעולה של כל הגורמים הממשלתיים בעניין הזה.

כרמל שאמה-הכהן: סיור קצר בדרום תל אביב יוכיח לנו שאנחנו עדינים בסיפור הזה.

כרמל שאמה-הכהן: מר אייכלר, זה מקובל?

ישראל אייכלר: לפי מה שהיא אמרה, שיש שימוע וזה לא גורף, אני מסכים.

כרמל שאמה-הכהן: תקנה 6 – אושרה פה אחד

חוה ראובני: 7.

חוה ראובני: תיקון תקנה 190 בתקנה 190(2) לתקנות העיקריות – (1) בפסקת משנה (ג), במקום "לא" יבוא "הוא תושב ישראל ולא".

חוה ראובני: (2) אחרי פסקת משנה (ג) יבוא: "(ג1) הוכיח לרשות הרישוי על פי מבחנים שקבעה, שליטה מלאה בשפה העברית, לרבות קריאה וכתיבה, ידיעת השפה הערבית במידה הדרושה וכן שליטה בסיסית באנגלית".

חוה ראובני: (3) בפסקת משנה (ד), אחרי "שאישרה רשות הרישוי" יבוא "ולגבי אמבולנסים – שאישר גם ".

חוה ראובני: כאן אנחנו מסדירים את התנאים לקבלת רישיון נהיגה לאמבולנס בעיקר, כאשר אנחנו מדברים על כך שקודם כל אנחנו רוצים להוסיף כאן כבכל הרישיונות המקצועיים האחרים, את דרישת התושבות.

חוה ראובני: דבר נוסף, אנחנו רוצים בהתאמה למה שאנחנו דורשים למשל מנהגי המוניות, והנוסח הוא אותו נוסח, לדרוש גם ידיעה מינימאלית בשפות עברית ומינימום של ערבית ואנגלית כיוון שמדובר כאן בנהג שלבד מהנהיגה בפועל, הוא גם נותן שירות ללקוח שמזמין אותו וחייב מינימום תקשורת אתו.

יהודה בר-אור: עד היום לא ביקשתם ערבית.

יהודה בר-אור: אנגלית כן, אבל לא ערבית.

חוה ראובני: זה מופיע בתקנות.

חוה ראובני: זה שבפועל לא דורשים, זה כתוב.

יהודה בר-אור: בארץ ישראל עובדים מצאת החמה עד צאת הנשמה.

חוה ראובני: לא מדברים עליכם.

חוה ראובני: מדברים על אמבולנס.

יהודה בר-אור: שידעו עברית כמו שצריך וידעו קצת דברים נוספים.

חוה ראובני: אנחנו מדברים על נהגי אמבולנס.

ישראל אייכלר: מי למד את נהגי האמבולנס אנגלית וערבית?

חנן אהרן: הוא צריך להוכיח את זה במבחנים לפני הכניסה לקורס.

חנן אהרן: היום בקורס רכב ציבורי למשל לנהג מונית או לנהג אוטובוס, הוא צריך להוכיח במבחני כניסה לאותו קורס את הידע שלו, ידע בסיסי, בשפה ערבית ובאנגלית.

כרמל שאמה-הכהן: נהגי מוניות מוכרחים ידע בסיסי?

חנן אהרן: בקורס רכב ציבורי.

חנן אהרן: בהחלט.

חנן אהרן: יש להם גם בקורס עצמו נושא של אנגלית.

חנן אהרן: מדובר על אנגלית בסיסית ביותר כדי שהוא יוכל לתקשר עם אותו ציבור שהוא מסיע.

ישראל אייכלר: לגבי אנגלית, אני יודע, אבל אני רואה כאן גם ערבית.

ישראל אייכלר: לא ידעתי שכל נהגי האמבולנס יודעים ערבית.

מאיר ברודר: יש לנו הערות לגבי יתר הסעיפים, אבל לגבי הסעיף הזה אנחנו גם חושבים שידיעת השפה הערבית היא דרישה קצת קיצונית וחריגה לעניין נהגי אמבולנס.

מאיר ברודר: ברישיון לרופאים אין לנו דרישה שידעו ערבית, ולכן אני לא מבין למה דווקא נהגי אמבולנס צריך להיות להם ידע.

מאיר ברודר: אני חושב שעברית ואנגלית, זה ממילא משהו שהם נדרשים לו והם יודעים, אבל דרישה לשפה ערבית בעניין הזה, במיוחד שגם רוב נהגי האמבולנס לא משרתים את הציבור הערבי אלא אולי רק באזורים מסוימים, זאת דרישה קיצונית.

חוה ראובני: אני יכולה לספר סיפור קטן על נהג אמבולנס שלקח אישה שהתלוננה על כאבי בטן מהכפר בית נקופה מחוץ לירושלים.

חוה ראובני: במהלך הנסיעה, רק כשירדו המים, הבנו שיש לה צירי לידה.

חוה ראובני: כל הצוות באמבולנס חשב שכואבת לה הבטן והיא חולה.

מאיר ברודר: זאת יכולה להיות דרישה גם לגבי אמהרית ורוסית.

מאיר ברודר: אין לזה סוף.

חוה ראובני: זאת כנראה אישה מסורתית שלא מרבה לצאת מתחומי הכפר.

יהודה בר-אור: גברת ראובני, אם צריך ידע בסיסי, צריך ידע בסיסי בכל השפות.

יהודה בר-אור: אחד דובר צרפתית, אחד רוסית, אחד אמהרית ועוד מעט נדבר אידיש.

חנן אהרן: ערבית היא שפה רשמית בישראל יחד עם העברית.

חנן אהרן: אל תשווה.

יהודה בר-אור: אני חושב שאנחנו גולשים לדבר שאנחנו גם לא משתמשים בו.

יהודה בר-אור: עובדה שהיום אנחנו מסיימים בית ספר ואף אחד לא מבקש מאתנו לדעת ערבית.

כרמל שאמה-הכהן: עד היום לא הייתה דרישה כזאת?

חנן אהרן: זה מה שמופיע היום.

חנן אהרן: זאת הדרישה שמופיע היום לנהגי רכב ציבורי.

ישראל אייכלר: אבל לגבי נהגי האמבולנס, לא הייתה דרישה כזאת.

חוה ראובני: לגבי אמבולנסים, לא.

יהודה בר-אור: גם לגבי מוניות לא הייתה.

חנן אהרן: קודם אמר יושב ראש ארגון המוניות שהוא רוצה להעלות את הרמה ורוצים רמה טובה יותר ולא להביא סתם אנשים.

חנן אהרן: אנחנו חושבים שמי שהולך להיות נהג אמבולנס ובא במגע עם ציבור, ואפילו נהג מונית ואפילו נהג אוטובוס, חלק מהדרישה היום – לא נחזור ארבעים שנים אחורנית אז היה דור המדבר, וסליחה שכך אני מכנה אותו אבל כך אנחנו קוראים לו –

מיכאל דור: לא סבור שזה נחוץ.

מיכאל דור: למה אתם יותר צדיקים מהאפיפיור?

קריאה: זאת גזרה שהציבור לא יכול לעמוד בה.

קריאה: חבל.

ישראל אייכלר: אני הייתי מציע רוסית כי יש הרבה קשישים שלא יודעים עברית אלא רק רוסית והם צריכים אמבולנס.

יהודה בר-אור: אתיופים.

כרמל שאמה-הכהן: אפשר לומר ידע בסיסי בשפה נוספת.

יהודה בר-אור: כבוד היושב ראש, זה דבר שאנחנו חיים אתו הרבה זמן ואף פעם לא נדרשנו לכך.

כרמל שאמה-הכהן: איך אתם קשורים לזה?

חוה ראובני: זה קיים היום לגבי מוניות.

חוה ראובני: זה כתוב במפורש.

חוה ראובני: לגבי מוניות זה כבר קיים.

אלקיה אפרתי: ביחס לאמבולנס, תקנה 180א(3) מדברת על אמבולנס, רכב לכיבוי שריפות, רכב חילוץ, רכב אחר שאישרה רשות הרישוי כרכב ביטחון.

אלקיה אפרתי: רכב חילוץ על פי ההגדרה הוא רכב מנועי המיועד לפי מבנהו לביצוע עבודות חילוץ וגרירה.

אלקיה אפרתי: לא נלאה בכל ההגדרה אבל כרגע בנוסח הנוכחי להבנתנו הוא כולל גם גרר, זה כולל גם בעלי ג'יפים שיש להם אישור ברישיון שזה רכב חילוץ, יכול להיות מדריכי טיולים וכולי.

אלקיה אפרתי: לעמדתנו כרגע גם שאלת האמבולנס היא שאלה שהוועדה נדרשת לה, אבל ודאי שלעמדתנו נהג גרר לא צריך לדעת אנגלית, ערבית וכולי.

אלקיה אפרתי: כך אנחנו מבינים ונשמח אם יש צורך שיתקנו אותנו.

ישראל אייכלר: היועץ המשפטי, אין צורך היום לכל אלו?

אלקיה אפרתי: לא.

אלקיה אפרתי: כל אלה בתקנה כפי שהיא מוצעת כרגע, שמפנה לתקנה 180א(3), זה אמבולנס, רכב לכיבוי שריפות, רכב חילוץ ורכב אחר.

אלקיה אפרתי: כל אלה יצטרכו מעתה.

חוה ראובני: צריך לדייק.

חוה ראובני: ג'יפ שמותקנת עליו כננת, הוא לא רכב חילוץ.

אלקיה אפרתי: אם הוא מוגדר ברישיון, נכון.

חוה ראובני: ולא מגודר ברישיון.

אלקיה אפרתי: אבל גרר?

חוה ראובני: גרר, כן.

חנן אהרן: בדיונים שהיו עם , דנו בעניין הזה אבל מאחר שנהג אמבולנס הוא תחת אחריות או סמכות או איך שתרצו לקרוא לזה מבחינה רפואית, זאת לא עבודה שלנו.

חנן אהרן: אם חושב שלא צריך את הדרישות האלה, אנחנו נתיישר לפי זה.

חוה ראובני: שום שפה?

מאיר ברודר: לא.

מאיר ברודר: רק ערבית.

מאיר ברודר: להשמיט את הערבית כי עברית ואנגלית, זה משהו שממילא קיים.

מאיר ברודר: אנגלית זה חשוב מבחינת הידע בתרופות.

יהודה בר-אור: למעט ערבית.

מאיר ברודר: למחוק את הידע בשפה הערבית.

חנן אהרן: אין בעיה.

חנן אהרן: אם זאת דעתכם, אין בעיה.

טארק קסיס: אותו דבר לגבי רכב כיבוי.

יהודה בר-אור: אותו דבר לגבי מוניות.

אלקיה אפרתי: אז כל הרכבים גם הגרר, רכבי הכיבוי וכולי.

אלקיה אפרתי: שליטה בסיסית באנגלית.

חוה ראובני: מהנוסח המוצע אנחנו מקבלים להשמיט את ידיעת השפה הערבית.

כרמל שאמה-הכהן: במידה הדרושה.

ישראל אייכלר: יש חובה ללמוד אנגלית למשל אצל מגן דוד אדום, שהם יעבירו קורסים וייקחו תשלום עבור זה?

ישראל אייכלר: או שאדם יכול להוכיח שהוא יודע אנגלית בסיסית וזהו.

חנן אהרן: היום אין.

חנן אהרן: היום בקורס לרכב ציבורי במבחן הכניסה לקורס שעושה אותו אדם, ברגע שהוא עובר אותו, הוא פטור.

חנן אהרן: מי שלא עובר, הוא צריך לעשות את הנושא הזה שהוא לא הרבה שעות.

ישראל אייכלר: קורס בסיסי.

מיכאל דור: לצורך קריאת שמות של תרופות ודברים כאלה.

חוה ראובני: במסגרת הקורס.

ישראל אייכלר: זה מובן.

ישראל אייכלר: לא רציתי שיהיה כאן

ישראל אייכלר: עוד איזה קטע שמגן דוד אדום תחייב את האנשים.

חנן אהרן: מי שיודע, פטור מראש.

טארק קסיס: אבל רכב כיבוי הוא לא רכב ציבורי ואין חובה בלימודי אנגלית או ערבית אצלנו.

חנן אהרן: ערבית הורדנו.

טארק קסיס: הקורסים שהם עוברים הם הכשרה ככבאי וכמובן קורס נהיגה לקבלת היתר רישיון נהיגה ברכב כיבוי.

טארק קסיס: תהיה לנו בעיה עם זה.

טארק קסיס: היום אין לנו בעיה אבל תהיה לנו.

חוה ראובני: הבחינה היא בחינה לפני הכניסה.

טארק קסיס: הבחינה היא בחינה בסיסית לגבי תנאי סף של הכבאי, זה שנות לימוד, בוגר צבא, אבל לא ידע בשפות.

חוה ראובני: אם כן, אנחנו מציעים לסייג את (ג1) רק לאמבולנסים.

חנן אהרן: אני מציע גם גרר חילוץ.

חנן אהרן: אמבולנס וגרר חילוץ.

אלקיה אפרתי: אני מציע מבחינת נוסח, אולי בפסקת משנה (ד) אפשר יהיה להכניס הכול מאחר שאנחנו מתייחסים רק לאמבולנסים.

חוה ראובני: אנחנו נתאם בינינו את הניסוח.

ישראל אייכלר: אני מבין שהנוסח עליו סיכמתם הוא שליטה מלאה בשפה העברית.

אלקיה אפרתי: וידע בסיסי באנגלית.

ישראל אייכלר: וכן שליטה בסיסית באנגלית.

ישראל אייכלר: בסדר.

חוה ראובני: זה יחול רק על נהגי אמבולנס ולא על כלי רכב אחרים.

יהודה בר-אור: למה רק לגבי אמבולנס?

חוה ראובני: לא פתחנו כאן את תנאי הקבלה לשום סוג רכב אחר.

חוה ראובני: העלינו כאן את האפשרות להוסיף דרישה לנהגי אמבולנס ומוסכם להוסיף דרישה קטנה יותר מזו שביקשנו.

חוה ראובני: זה הדבר היחידי שנמצא כאן על השולחן כרגע.

חוה ראובני: אני לא פותחת את תקנה 189ד לתנאי רישיון נהיגה למונית.

חוה ראובני: זה לא על סדר היום.

חנן אהרן: שלושים שנים לא בחנו אף נהג בערבית.

חנן אהרן: תעזוב את זה כך.

יהודה בר-אור: אתה כותב כאן לרבות קריאה וכתיבה, ידיעת השפה.

חוה ראובני: מדברים על נהג אמבולנס ולא על מוניות.

חוה ראובני: אתם בתקנה אחרת.

כרמל שאמה-הכהן: משרד התחבורה, אתם סגורים על ניסוח להצבעה?

מאיר ברודר: אדוני היושב ראש, ל יש עוד הערה.

מאיר ברודר: לפני שמגיעים ל-7(3), ל יש הערה לגבי 7(1), לגבי הדרישה של תושב ישראל.

מאיר ברודר: אנחנו מבינים את הדרישה ורוצים לאחד את הדרישה ביחס לכל רישיונות של עיסוק מקצועי, כך שהדרישה תהיה תושב ישראל אבל אנחנו מבקשים להבהיר ולחדד לוועדה את הבעיות או ההשלכות הפוליטיות שאנחנו חוששים שדרישה מעין זו תעורר.

מאיר ברודר: האמת היא שזה רלוונטי לגבינו רק ביחס לחברה אחת, לחברת אמבולנסים אחת.

מאיר ברודר: בסך הכול לרוב החברות לא תהיה בעיה עם הדרישה הזאת.

מאיר ברודר: אנחנו מדברים על חברת הסהר האדום של מזרח ירושלים ושם יש נהגים שחלקם הם תושבי מדינת ישראל וחלקם לא.

מאיר ברודר: אנחנו רוצים ליידע את הוועדה שהפעילות של הסהר האדום הפלשתינאי הייתה בהתאם להסכם שהיה עם ועם הכנסת מד"א לארגון הצלב האדום.

מאיר ברודר: חלק מזה הייתה האפשרות שהסהר האדום הפלשתיני יפעל במזרח ירושלים ויש לנו חשש שהעובדה שמעתה נהגי אמבולנס שהם לא תושבי מדינת ישראל לא יוכלו לעבור את הקורס ולקבל רישיון, תעלה טענה שאנחנו מעקרים את היכולת של הסהר האדום של מזרח ירושלים לעבוד.

קריאה: לכן ההחרגה של 578ב כנראה יכולה להיות הפתרון.

מאיר ברודר: אלא אם כן באמת אותם גורמים ביטחוניים יכולים גם לתת איזשהו אישור חריג לעבור את הקורס.

קריאה: זה קיים היום.

מאיר ברודר: אם אני מבין נכון, נכון להיום מי שיש לו כבר רישיון לנהג אמבולנס, הוא מקבל אישורים מאותם גורמים ביטחוניים, אבל אני מדבר על מי שאין לו את הרישיון היום ורוצה היום רישיון חדש.

מאיר ברודר: השאלה אם זה מונע מהם לחלוטין או שיהיו גורמים שיוכלו לאשר להם באופן חריג.

חוה ראובני: אני חייבת להגיד שקודם כל אנחנו מופתעים בגלל שכל הנושא הזה, למיטב ידיעתי, סוכם עם משרד הבריאות.

מאיר ברודר: לחלוטין לא.

מאיר ברודר: אנחנו לא ידענו על התקנות האלו עד היום.

חוה ראובני: היה צוות עבודה משותף בנושא של האמבולנסים.

חנן אהרן: בדיונים משותפים סגרנו את זה.

חנן אהרן: זה לא המקום.

מאיר ברודר: הגורמים המקצועיים של יושבים כאן ואף אחד לא הכיר את התקנות האלו עד היום.

מאיר ברודר: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם משרד התחבורה, אני מוכרח לומר, באמת עם דיונים שוטפים ודווקא במקרה הזה – יושבים כאן כל הגורמים של – לא היינו מיודעים לתקנות האלו.

חוה ראובני: אני לא יודעת מה קרה כאן.

חוה ראובני: אולי קצר בתקשורת.

חוה ראובני: אנחנו להבנתנו, כל התכנים האלה סוכמו בסיכומים ובישיבות שדנו בנושא הזה.

חוה ראובני: מכל מקום, כיוון שאני מופתעת, אני לא יכולה להתייחס לאיזשהו ניסוח, האם להגיד אם הוא תושב ישראל או ניתן לו אישור לפי תקנה 578ב.

חוה ראובני: זה הרבה יותר רחב מאשר ההסכם שלכם עם הסהר האדום שאני מבינה שהוא מוגבל.

חוה ראובני: למעשה זה פותח פתח.

חוה ראובני: אני לא יודעת כמה צה"ל ייתן אישורים כאלה אבל זה לא מגביל את הכמות, בעוד שאני מבינה שההסכם עם הסהר האדום והצלב האדום הוא מאוד מאוד מוגבל ומסויג, ולכן יש לי איזשהו קושי לתת כאן איזשהו נוסח כולל שאומר שכל מי שיבוא עם אישור לפי 578ב, למעשה רוקנתי מתוכן את דרישת התושבות.

חוה ראובני: אתם מדברים על מספר מצומצם.

מאיר ברודר: על חברה אחת.

חוה ראובני: חברה אחת ושישה נהגים.

חוה ראובני: אם אני לא טועה, שישה אמבולנסים.

מאיר ברודר: לא.

חוה ראובני: שישה אמבולנסים ו-18 נהגים.

מיכאל דור: זה סדר הגודל.

חוה ראובני: אני פשוט לא יודעת איך להתמודד עם זה ואיך לנסח את זה.

חוה ראובני: בוודאי אני לא רוצה להיות זאת שתגרום לאיזשהו משבר בין לאומי ולסכל את הצטרפות מד"א לצלב האדום.

חנן אהרן: אני חוזר על העמדה שלי שאמרתי קודם.

חנן אהרן: היום כל אחד יכול להיות נהג אמבולנס.

חנן אהרן: אנחנו ברישיון רכב ציבורי – אוטובוס, מונית, גרר חילוץ וכן הלאה – כל הרישיונות שעובדים עם ציבור, תחמנו אותם וחייבנו אותם בתקנות בהיותו תושב ישראל.

מאיר ברודר: אנחנו בעד.

חנן אהרן: כל אדם שיבוא ויהיה נהג אמבולנס, והוא בארץ חודשיים-שלושה ואפילו אין לו אשרה או יש לו אשרה, ויהיה אחראי על חיי אדם, אני לא חושב שזה המצב הנכון.

חנן אהרן: אני לא רוצה לחזור על העניין, כי זה לא המקום כאן לומר את זה על סיכומי דיון שהיו בינינו וכן הלאה, ולכן בוא נעזוב את זה.

חנן אהרן: אם אומר כאן שלא צריך שיהיה תושב ישראל.

מאיר ברודר: לא.

מאיר ברודר: אנחנו בעד שיהיה תושב ישראל.

מאיר ברודר: אנחנו רוצים למצוא איזשהו פתרון נקודתי.

חנן אהרן: נכניס את ההחרגה שלהם.

חוה ראובני: אני לא יודעת איך להגדיר את ההחרגה.

חנן אהרן: הם יגדירו.

חוה ראובני: תגדירו לנו מי האוכלוסייה המדויקת הזאת ונחריג אותה.

מיכאל דור: אולי להשאיר את הסמכות.

מיכאל דור: יש הרי מתאם פעולות בשטחים ולו תהיה הסמכות לעשות כאן את ההחרגה לפי המלצת משרד הבריאות.

מיכאל דור: אלה יהיו ממש מקרים בודדים.

מירי כהן: נכון.

מירי כהן: אין להם שום אינטרס להרחיב את זה מעבר לכך.

יאיר חברוני: נכון להיום, כמו שנאמר, מדובר בחברת אמבולנסים אחת, הסהר האדום הירושלמי, שמעסיקה תחת אותם היתרים – הנה, יש כאן את התיק ואת ההיתרים שלהם.

יאיר חברוני: חבל שלא יושב כאן נציג צה"ל שיכול היה לתת איזשהו פתרון נקודתי ואז היינו מתקדמים.

לאה ורון: הם בכל מקרה הוזמנו לדיון.

חנן אהרן: אני חושב שנלך על המסלול של 578ב.

יאיר חברוני: זה הדבר שעליו אנחנו נשאלים.

חוה ראובני: אנחנו נציע אולי להחריג, למעט מי שניתן לו אישור לפי תקנה 578ב, שזה היתר מפקד צבאי לנהוג בישראל ובאישור משרד הבריאות.

מאיר ברודר: ואז המשמעות היא שנוכל לעשות קורס בארץ?

חוה ראובני: כן.

מיכאל דור: מקובל ותודה.

חוה ראובני: אם הפתרון הזה מקובל על הוועדה.

כרמל שאמה-הכהן: כל מה שאתם מסכימים, מקובל.

חוה ראובני: אנחנו מחריגים מ-(1), הוא תושב ישראל או שניתן לו אישור לפי תקנה 578ב ועל ידי מנהל משרד הבריאות.

חוה ראובני: משהו כזה.

מירי כהן: באישור.

מיכאל דור: באישור משרד הבריאות.

חוה ראובני: ובאישור משרד הבריאות.

חוה ראובני: בהגדרת אמבולנס, זה מנהל משרד הבריאות.

חוה ראובני: אנחנו נעשה את הניסוח הפורמאלי המדויק.

חוה ראובני: בכל אופן, זה התוכן.

חוה ראובני: בשני התנאים המצטברים האלה, לא תהיה חובה שיהיה תושב ישראל.

כרמל שאמה-הכהן: בסדר.

חוה ראובני: פסקה (3) מדברת על הקורס שצריך לעשות.

חוה ראובני: כיום כתוב שזה קורס שאישרה רשות הרישוי.

חוה ראובני: בפועל הקורס לאמבולנסים למעשה מורכב היום משני מרכיבים, ממרכיב תחבורתי, היכולת של הנהיגה הייחודית של נהגי אמבולנסים, נהיגת חירום וכיוצא בזה, ויש מרכיב בריאותי כבד מאוד.

חוה ראובני: רוב הקורס, למעשה התכנים שלו הם תכנים רפואיים של עזרה ראשונה וזה קורס תכנים ש בקיא בהם, יודע אותם ולמעשה מכתיב אותם.

חוה ראובני: אנחנו רוצים לעגן בתקנה ולומר שקורס שאישר גם , שהקורס יהיה על דעת ועל ידי זה אנחנו יודעים שאפשר יהיה לפקח.

חוה ראובני: היה ובעתיד עוד מכללות ייכנסו להוראת הקורסים, יש את התכנים, יש את הגורם שיודע לקבוע את התכנים האלה, שיודע גם לפקח ולבדוק את התכנים הרפואיים.

חוה ראובני: בזה אנחנו מתעסקים.

חוה ראובני: התוכן הרפואי של הקורס.

חוה ראובני: אנחנו נעשה את החלק התחבורתי והם את החלק הרפואי-מקצועי.

מיכאל דור: כמובן מבחינת התכנים והאישור, אין שום בעיה.

מיכאל דור: אנחנו עושים את זה בשגרה.

מיכאל דור: הבעיה שלנו, ברגע שנאמרה המילה מפקח, אין לנו מנגנון פיקוח.

מיכאל דור: זאת הנקודה שאנחנו לא יכולים להתחייב למשהו שהוא לא קיים אצלנו.

מיכאל דור: זה פיקוח על הדבר הזה.

מאיר ברודר: יש כאן הטלת אחריות שלא הייתה קיימת עד היום על משרד הבריאות.

מאיר ברודר: כמו שנאמר כאן, הקורס גם מחולק לשני חלקים, תחבורתי ומקצועי.

מאיר ברודר: כתוב שאישר גם , זה כולל גם את החלק התחבורתי שלנו אין בו נגיעה.

מאיר ברודר: לכן אם כבר, נראה לי שצריך לצמצם את זה רק להיבט המקצועי שיהיה ברור שאם יש אחריות על , הוא על ההיבט המקצועי.

מאיר ברודר: אנחנו מבקשים מהוועדה שאולי זה יהיה לאחר שנועץ עם לגבי התכנים המקצועיים.

מאיר ברודר: זאת אומרת, לא שאישר אלא בהיוועצות עם משרד הבריאות.

מאיר ברודר: זה מקובל בחוקים אחרים, המושג הזה היוועצות, ואנחנו חושבים שזה נכון גם כאן.

חוה ראובני: אני שואלת את עצמי, כאשר הקורס יש בו תוכן רפואי ואומרים שצריך ללמד מידע מסוים לגבי תרופות מסוימות או תהליכים רפואיים מסוימים.

חוה ראובני: המפקחים שלנו הם אלה שיבדקו אם מלמדים את הדברים האלה נכונה?

חוה ראובני: המפקחים שלנו הם אלה שיבדקו אם מלמדים נכון את התרופות?

חוה ראובני: אם מלמדים לספור נכון את ההנשמה ועיסוי הלב?

חוה ראובני: מי צריך לעשות את זה?

מיכאל דור: אף אחד לא מתווכח אתך.

מיכאל דור: אני לא יכול להציע משהו שאין לי.

מיכאל דור: פשוט אין לנו מערכת פיקוח כזאת.

מירי כהן: דיברנו על זה.

מירי כהן: לגבי התוכן המקצועי אנחנו יכולים בשמחה להשתתף ולעזור אבל לא לפקח.

מירי כהן: אין לנו מנגנון כזה.

אלי יפה: יש הצעת חוק עזרה ראשונה ובמסגרת הצעת החוק הזאת, כאשר – אני לא יודע היכן היא עומדת כרגע – בה יש בדיוק מה מלמדים בקורס כזה עם כל המנגנונים וכל מה שצריך.

אלי יפה: נכון להיום כל אחד יכול לפתוח חברה ולהדריך עזרה ראשונה, קורס נהגי אמבולנס.

אלי יפה: כל אחד יכול לעשות זאת.

אלי יפה: קורס נהגי אמבולנס הוא דבר שאיכשהו קצת נשמר, אבל היום מורים חייבים על פי התקנות ללמוד עזרה ראשונה, נהגי רכב ציבורי חייבים ללמוד עזרה ראשונה וכל אחד יכול להדריך אותם.

אלי יפה: אין על זה שום פיקוח ושום חוק.

אלי יפה: לכן אני לא חושב שהחוק הזה יבוא ויסדיר את זה.

אלי יפה: יש הצעת חוק של עשרות עמודים והיא מאוד מפורטת שבנויה על סמך חוות הדעת המקצועיות של ולשם יש לכוון ולא ללכת לשלוש-ארבע מלים באיזשהו מקום וכתוצאה מכך להפוך כאן משהו שהוא עדיין שמור ויקר למשהו שהוא עתיד להתפוצץ לנו בפרצוף.

חנן אהרן: התקנה הזאת נולדה מכך שעד היום מי שעשה את הקורסים האלה של נהגי אמבולנס, היה מד"א.

חנן אהרן: זה מה שהיה עד היום.

חנן אהרן: בשנים האחרונות יש פניות של גופים נוספים, של חברות נוספות שרוצות לעשות את קורס נהגי האמבולנס והן פנו אלינו.

חנן אהרן: פנו גם אל הלשכה המשפטית וכן הלאה.

חנן אהרן: זה דבר שהתפתח ואנחנו עוד לא ענינו להן.

חנן אהרן: כשאני אומר לא ענינו, אמרנו שנבדוק ונבדוק ונבדוק.

חנן אהרן: כל השנים זה נעשה כך.

חנן אהרן: שלחנו אותם לקורס אצל מד"א והם חזרו עם תעודה, ונתנו להם רישיון נהיגה.

חנן אהרן: זה הקטע שלנו בתחום הזה.

חנן אהרן: מאחר שפנו אלינו חברות נוספות, פנינו ל בדיונים משותפים אתם וניסינו לנסח בכלל תוכנית לימודים כך שסוף סוף תהיה תוכנית לימודים שנוכל להציע אותה לכל דורש, לכל מכללה וחברה שתרצה לעשות קורס כזה.

חנן אהרן: ישבנו אתם ואנחנו לא יודעים לבנות תוכנית לימודים כזאת.

חנן אהרן: הם בנו תוכנית לימודים שאושרה על ידם, כך שהיום יש תוכנית לימודים.

חנן אהרן: הרצון שלנו להכניס כאן את הוא כי על תוכנית לימודים כזאת שנבנתה על ידי , לא אני ולא עובדיי ואף אחד אחר באגף הרישוי לא יודע לתת מענה ולא מבין בתחום הזה.

חנן אהרן: לכן אמרנו שתהיה כאן אחריות לתוכנית הלימודים עצמה.

חנן אהרן: נכנסנו לעניין של פיקוח, אבל אני לא יודע.

חנן אהרן: תוכנית הלימודים היום מאושרת על ידי מי?

אלי יפה: מאושרת על ידינו.

אלי יפה: אין בעיה.

חנן אהרן: אצלכם בכל אין בעיה, אבל יש בעיה.

יאיר חברוני: התוכנית אושרה.

חוה ראובני: מי בודק את מי שמלמד אותה?

חוה ראובני: אתה רוצה שאני אבדוק את זה?

יאיר חברוני: חס וחלילה, אבל הדיון האחרון שהיה ב עם נציגי משרד התעשייה, עם משרד התחבורה, עם חנן היקר ואתנו, מנסים להתקדם קדימה והבהרנו מה אנחנו יכולים ומה אנחנו מסוגלים לעשות ובמה אין לנו מסוגלות.

יאיר חברוני: יש לנו מסוגלות לאשר תכנית מקצועית, יש לנו את העניין של לבוא ולבחון ביחד אתכם.

חנן אהרן: לתקנה צריכה להיות כותרת.

חנן אהרן: נוצר מצב כאילו אנחנו יושבים כאן אחרי שקמנו בבוקר ופתאום נגענו בתקנות שקודם לא נגעו בהן.

יאיר חברוני: לא, לנו זה ברור שלא.

חנן אהרן: כך זה נראה.

חנן אהרן: לצערי כך זה נראה.

יאיר חברוני: לא, ממש לא.

חנן אהרן: אני חושב שבאנו לכאן מגובשים וידענו מה אנחנו רוצים.

כרמל שאמה-הכהן: כך יהיה על כל סעיף?

חנן אהרן: לא.

חנן אהרן: זה רק מה שנוגע למשרד הבריאות.

חנן אהרן: אני חושב שאת עבודת ההכנה עשינו לפני כן.

חנן אהרן: יש פניות.

חנן אהרן: כבר שנתיים אנחנו דנים.

חנן אהרן: יותר משנתיים, משנת 2005 אנחנו דנים בנושא הזה.

חנן אהרן: לא מצאנו לו פתרונות.

חנן אהרן: הוא יגיד לך כמה דיונים עשינו עם כי לפתחנו יש בקשות של חברות נוספות ואנחנו מנסים לפתור את הבעיה.

חנן אהרן: הגענו לתוכנית לימודים ובנינו אותה.

חנן אהרן: רצינו מסגרת חוקית, ש יופיע שם בכותרת של המסגרת החוקית.

חנן אהרן: לא קבעתי מי יפקח, כמה מפקחים יהיו, מאיפה כוח האדם אלא מסגרת חוקית לתוכנית לימודים, מסגרת בחוק, כשאני יודע ש אכן עושה את תוכנית הלימודים שאני לא מכיר ולא מבין בה, למרות שאני נהג אמבולנס, ומצד שני יש גם את הנושא התחבורתי שאני לוקח עליו אחריות.

חנן אהרן: מה יותר פשוט מזה?

חנן אהרן: צריך להיוועץ, כאילו שהולכים לעשות איזושהי החלטה.

חנן אהרן: בסך הכול תהיה כותרת שיש סמכות לתוכנית הלימודים מי יפקח, איך יפקחו.

חנן אהרן: אני מניח שהשרים יצטרכו לתת פתרון אחר כך מי עושה פיקוח ואיפה, ומי מביא את כוח האדם לעניין.

חנן אהרן: אני חושב שצריכה להיות אחריות של לעניין של תוכנית הלימודים שלנו אין בה הבנה, או שנשאיר את זה פתוח אבל אז השאלה איך ניתן תשובות לאותם גופים ששואלים מי עושה את הקורס הזה.

חנן אהרן: כיום זה מופיע לפתחנו כי זה בתקנות התעבורה.

חנן אהרן: אנחנו לעניין התחבורתי בלבד.

חנן אהרן: היה טוב לו אנחנו בכלל לא היינו קשורים לעניין הזה.

חנן אהרן: אנחנו נעשה לו את הטסט והם ייתנו לי תעודה ממשרד הבריאות.

חנן אהרן: ארבעים שנים זה עובד כך ורצינו לתקן כדי שיהיה סדר אחרי כל כך הרבה שנים.

חנן אהרן: אי אפשר להחזיר אותנו אחורה.

חנן אהרן: איפה הבעיה?

חנן אהרן: תוכנית שאישרה רשות הרישוי.

חנן אהרן: תוכנית הלימודים ולא משהו אחר.

חנן אהרן: אני לא רוצה פיקוח ולא רוצה כלום.

חנן אהרן: זה משהו אחר.

חנן אהרן: ביישום של התקנות האלה , שישבו השרים והמנכ"לים וידעו איך נותנים פתרון לפיקוח, אבל כרגע אני חושב ש הוא הגוף שאחראי על תוכנית הלימודים מבחינה רפואית מקצועית, וזה כל הסיפור.

חוה ראובני: אני רוצה להדגיש שהחובה היחידה שמוטלת מכוח התקנות על היא לאשר תוכנית לימודים ולא מעבר לזה.

מיכאל דור: על זה אין ויכוח.

חוה ראובני: על זה אין ויכוח.

חוה ראובני: איך יפוקח, אני חושבת שזה השלב הבא.

חוה ראובני: בוודאי ש יצטרך להיות מעורב.

חוה ראובני: יכול להיות שהמעורבות שלו תתבטא בכך שמפקחים של משרד התעשייה על הכשרת מבוגרים באופן כללי יוכשרו על ידו לבדוק את זה.

חוה ראובני: הרעיון הוא שהאישור של תוכנית הלימודים חייבת לעבור דרכם, כיוון שידע מקצועי יושב אצלם.

מיכאל דור: רק תמחקי את המילה פיקוח.

חוה ראובני: המילה פיקוח לא כתובה.

חנן אהרן: המילה פיקוח לא מופיעה כאן.

חוה ראובני: המילה פיקוח לא מופיעה.

חוה ראובני: זה נותן תשתית לעובדה שהידע הרפואי וכל התכנים יוכתבו על די משרד הבריאות.

חנן אהרן: "ועמד בהצלחה במבחנים לפי תוכנית שאישרה רשות הרישוי ובידו אישור על כך".

חנן אהרן: אנחנו מוסיפים את לחלק המקצועי.

חוה ראובני: שאישר גם משרד הבריאות.

חוה ראובני: תהליכי הפיקוח יבואו בהמשך ואני מניחה שתצטרך להיות מעורבות של , בין במישרין ובין בעקיפין.

חוה ראובני: אולי יכשירו מפקחים חיצוניים.

חוה ראובני: מבחינתי שבנוסח כחובה יהיה כתוב רק שאישר.

יאיר חברוני: אדוני היושב ראש, אני נוטה להסכים עם דבריו של מר אלי יפה, נציג מד"א, שבמידה מסוימת בסעיף הקטן הזה אנחנו רותמים את העגלה לפני הסוסים.

יאיר חברוני: היום ל אין כל סמכות לגבי הנושא הזה של הכשרות עזרה ראשונה.

יאיר חברוני: הדבר יבוא על סיומו עם חקיקת חוק עזרה ראשונה ואין לי מושג מתי הוא יחוקק.

יאיר חברוני: הוא כבר הרבה שנים תלוי ועומד כאן בדיונים.

כרמל שאמה-הכהן: לא כאן.

יאיר חברוני: לא כאן.

יאיר חברוני: כאן בכנסת.

יאיר חברוני: ברור שככל שהחוק הזה יעבור, הלקונה הזאת תבוא על פתרונה כי אז מלכתחילה הגופים האלו יאושרו על ידי דרך חוק עזרה ראשונה.

יאיר חברוני: לכן אנחנו חושבים שאנחנו מקדימים כאן את הסמכויות של שיהיו מעוגנות בחוק עזרה ראשונה.

יאיר חברוני: לכן אני חושב שנכון להיום צריך לצלם את המצב היום שהאישורים ניתנים על ידי רשות הרישוי ורק ההיבטים המקצועיים, רשות הרישוי תקבע אותם בהיוועצות עם ולא להקנות סמכויות היום ל שאין לו אותן.

לאה ורון: אתם המשרד הייעודי.

לאה ורון: למה רשות הרישוי צריכה לעסוק בהן בכלל?

חוה ראובני: איך אני אכתוב תוכנית?

לאה ורון: למה שאתם לא תעסקו בזה?

לאה ורון: אתם המשרד הייעודי לכך.

יאיר חברוני: כי לנו היום למעשה אין שום סמכות לפקח ולתת רישיונות לחברות בעזרה ראשונה.

לאה ורון: מה עשיתם עד עכשיו?

יאיר חברוני: אנחנו לא נותנים.

יאיר חברוני: אנחנו גם לא מונעים.

כרמל שאמה-הכהן: הנוסח מוכן?

חוה ראובני: הנוסח אומר שלגבי אמבולנסים שאישר גם משרד הבריאות.

חוה ראובני: אישור תוכנית על ידי משרד הבריאות.

כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות לסעיף 7?

כרמל שאמה-הכהן: תקנה 7 – אושרה פה אחד

חוה ראובני: 8.

חוה ראובני: תיקון תקנה 190א בתקנה 190 לתקנות העיקריות – (1) בתקנת משנה (ב) בסופה יבוא "או על פי אישור מאת הרשות לקצין בטיחות, לגבי הרכב של המפעל שבו הוא מועסק או המופעל על ידו.

חוה ראובני: לעניין תקנה זו, "הרשות", "קצין בטיחות" – כהגדרתם בתקנה 579".

חוה ראובני: (2) בתקנת משנה (ג) - (א) אחרי "או הסמכת המנהל המקצועי שניתנו לפי הצו" יבוא "או הסמכת קצין הבטיחות".

חוה ראובני: (ב) בסופה יבוא "או הרשות, לפי העניין".

חוה ראובני: תקנה 190א, עניינה זכות הנהיגה ברכב ריק.

חוה ראובני: יש מצב שבו יש כלי רכב שנדרשים להם רישיונות נהיגה מיוחדים בגלל נוסעים או מטען, כמו רכב להובלת חומרים מסוכנים, כבאיות, אמבולנסים, אוטובוסים, אבל יש מצבים בהם צריך לנהוג בהם לצורך בדיקה שלהם ואז נוהגים בהם בלי שום דבר מהמאפיינים הייחודיים שלהם.

חוה ראובני: הם בתור קליפת רכב בלי מטען, בלי נוסעים ובלי שום דבר מהמאפיינים הייחודים שבגללם נדרש לגביהם רישיון נהיגה ייחודי.

חוה ראובני: כיום יש אפשרות לנהוג בכלי רכב כאלה, תקנה 190א, לגבי המנהלים המקצועיים של מוסכים.

חוה ראובני: אנחנו מבקשים לתת את הסמכות הזאת, ושוב, זה לצורך בדיקת רכב בלבד, גם לקצין בטיחות של מפעל.

חוה ראובני: יש מפעל שיש לו כלי רכב כאלה, ואם זאת חברת אוטובוסים, בין אם זה איגוד ערים לכיבוי אש, שיש להם מספר כלי רכב ויש להם קצין בטיחות.

חוה ראובני: קצין הבטיחות הזה, אחד מתפקידיו הוא לפקח על תקינות הרכב פנים מפעלית.

חוה ראובני: אנחנו רוצים לתת גם לו את הסמכות לנהוג בכלי הרכב האלה כשהם ריקים, בלי מטען או נוסעים.

עודד שאולוף: אני חבר הנהלת איגוד קציני בטיחות.

עודד שאולוף: אני רוצה להביע תמיכה ולחדד את זה.

עודד שאולוף: יש הרבה קציני בטיחות שהם מקצועיים, ותיקים ומיומנים שפשוט מטעם בריאותי או משהו לקחו להם את הרישיון לנהוג אוטובוס אבל הם עדיין יכולים לבדוק את האוטובוס.

עודד שאולוף: השינוי הזה יכול רק להיות מבורך.

כרמל שאמה-הכהן: תודה.

כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות לתקניה 8?

כרמל שאמה-הכהן: אין תקנה 8 – אושרה פה אחד

חוה ראובני: 9.

חוה ראובני: תיקון תקנה 199 בתקנה 199(א) לתקנות העיקריות – (1) בפסקה (1), במקום "לפי תקנות 176 עד 180" יבוא "לפי תקנות 176, 177, 179 ו-180".

חוה ראובני: (2) בפסקה (2), אחרי "לפי תקנות" יבוא "178".

חוה ראובני: גם כאן לדעתי זה תיקון טעות טכנית שנפלה במעבר לתקינה האירופאית בתחילת 2007.

חוה ראובני: תקנה 199 מסדירה את תקן הראייה לנהגים, כאשר התקנות יוצרות שתי מדרגות של ראייה – האם צריך ראייה טובה בעין אחת בלבד או בשתי העיניים, אם נשים את זה בשפה של הדיוטות.

חוה ראובני: לדרגות הנמוכות צריך לראות טוב מבחינת חדות ושדה ראייה בעין אחת בלבד כאשר לצורך נהיגת כלי רכב גדולים יותר, כבדים יותר ומסוכנים יותר, צריך רמת ראייה בשתי עיניים, גם שדה ראייה קצת יותר רחב וגם חדות ראייה מינימאלית בשתי עיניים.

חוה ראובני: בעבר, לפני התיקון של המעבר לתקינה האירופאית בתחילת 2007 אופנוע כבד מעל 33 כוח סוס חייבה תקן ראייה גבוה מבחינת חדות ראייה.

חוה ראובני: בטעות, בתיקונים שם, הוא נשמט ונכנס תקן הראייה הנמוך מבחינת חדות ראייה לאופנוע כבד.

חוה ראובני: זאת תקנה 178.

חוה ראובני: לכן רישיון נהיגה לפי תקנה 178, שזה רישיון נהיגה דרגה A לאופנוע כבד, אנחנו רוצים להוציא אותו מפסקה (1) לתקנה 199א, שזאת הפסקה שמגדירה את חדות הראייה הנמוכה, ולהעביר אותו לפסקה (2) שמגדירה את תקן הראייה הגבוה יותר, כפי שהיה עד שנת 2007.

חוה ראובני: ברור שאנחנו לא ניקח מאף אחד רישיון שיש לו, אבל מי שמעתה ואילך יבקש רישיון נהיגה דרגה A, יצטרך לעמוד בתקן ראייה גבוה באופנוע כבד.

קריאה: מה זה תקן ראייה גבוה?

חנן אהרן: 6 על 12 בכל אחת משתי העיניים ושדה ראייה של 140 מעלות, כפי שאנחנו דורשים ממשא ומאוטובוס.

חוה ראובני: במקום 6-12 בעין אחת בלבד ו-120 מעלות שדה ראייה.

חנן אהרן: מדובר באופנוע כזה כבד במהירויות גבוהות.

כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות?

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: תקנה 9 – אושרה פה אחד

חוה ראובני: 10.

חוה ראובני: תיקון תקנה 203 בתקנה 2034 לתקנות העיקריות, במקום תקנת משנה (ב) יבוא: "(ב) מבקש רישיון נהיגה לפי תקנות 176 עד 178, אשר בידו רישיון נהיגה לפי תקנה 180, פטור מבחינה עיונית, ואם היה בידו רישיון נהיגה לפי תקנה 180 במשך שלוש שנים לפחות והוא מבקש רישיון נהיגה לפי תקנה 176, יהיה פטור גם ממבחן התנהגות בדרך בבחינה המעשית".

חוה ראובני: כאן אנחנו מבקשים לעשות שינוי באופן המבחנים לנהיגה באופנוע.

חוה ראובני: היה צוות עבודה, שחנן יכול להסביר מה הוא עשה.

חנן אהרן: כיום למי שיש רישיון למשל ל-A1, אופנוע קטן, והוא רוצה להוציא רישיון לאופנוע גדול יותר, ל-A2 או ל-A, הוא צריך לעשות מבחן עיוני.

חנן אהרן: זה דבר שהיה בתקנות ולא שמנו לב אליו במשך השנים וכך זה היה תמיד.

חנן אהרן: אנחנו חושבים שמי שיש לו רישיון לדרגה B לרכב פרטי ומעלה והוא ירצה לעשות רישיון לאופנוע, לא יצטרך לעשות את התיאוריה.

חנן אהרן: אנחנו מגבים את זה בכך שיש עכשיו ועדה יחד עם הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים שממליצה על שיטת הלימוד ושיטת הכשרת הנהג ברכב הדו גלגלי.

חנן אהרן: מדובר על הגברת הלימוד המעשי.

חנן אהרן: זאת אומרת, גם בקטע המעשי שם יהיה חלק עיוני של המעשי.

חנן אהרן: במלים אחרות, במבחן התיאוריה שלנו היום, אין הבדל בין אופנוע לרכב פרטי מבחינת תקנות התעבורה אלא יש שם הבדלים קטנטנים בסוגים של תמרורים.

חנן אהרן: אופנוע הוא רכב לכל דבר והוא כמו כל רכב אחר ולכן כל התקנות חלות עליו.

חנן אהרן: כתבנו 1,800 שאלות חדשות למבחני התיאוריה וב-6 במרץ זה יפורסם באתר האינטרנט של המשרד.

חנן אהרן: אין שם שאלות מיוחדות לאופנוע.

חנן אהרן: כדי לנהוג ברכב מסוג אופנוע, צריך הכשרה מעשית וגם השאלות הן בנוגע להכשרה מעשית ולא לעיונית.

חנן אהרן: לכן, מי שיש לו רישיון לדרגה B ועשה כבר תיאוריה או לדרגה נוספת אחרת, יהיה פטור מלעשות מבחן תיאוריה בלבד לאופנוע.

כרמל שאמה-הכהן: בכל דרגה באופנוע.

חנן אהרן: בכל דרגה באופנוע.

חנן אהרן: גם אם יבוא בחור צעיר בגיל 16 שיכול להוציא היום רישיון ל-A2, לאופנוע הקטן, הוא יעשה תיאוריה ל-B ובסופו של דבר זה גם יחזיק לו גם ל-B וגם לאופנוע כי בסך הכול אם שאלת אותו על B והוא לומד על B, הוא יודע גם לנהוג על האופנוע.

חנן אהרן: לכן זה עושה הרבה יותר שכל והרבה יותר נכון בתחום הזה.

כרמל שאמה-הכהן: לגבי התקנה הזאת, אני באמת רוצה לברך אתכם.

כרמל שאמה-הכהן: לפני מספר חודשים יצא לי גם להיפגש אתך במשרד בנוגע לנקודה הזאת וגם לפני כן ישבתי עם הנהלת המשרד.

כרמל שאמה-הכהן: זה באמת היה דבר מתבקש ואני רוצה לברך על הגישה החיובית שלכם בעניין בנוגע לתקנה הזאת.

כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שזה היה לא חכם ולא יעיל להריץ את האנשים האלה שרוצים לעבור מדרגה לדרגה באופנוע לתיאוריה נוספת ותבורכו.

אלקיה אפרתי: אם תוכל להסביר לגבי ההתנהגות בדרך שאתם גם מבקשים לפטור.

חוה ראובני: זה מצב קיים.

חנן אהרן: התקנה קיימת ולא נגענו בה.

חנן אהרן: מי שיש לו רישיון לרכב מסוג B ומעלה, דרגה B, שלוש שנים ורוצה להוציא רישיון לאופנוע A2, עד 14,6 כוח סוס, האופנועים הקטנים, אנחנו דורשים ממנו לעשות מבחן שליטה בתוך המגרש.

חנן אהרן: זאת אומרת, אנחנו לא יוצאים החוצה.

חנן אהרן: בחוץ לארץ, באירופה, הרישיון הזה ניתן לכל מי שיש לו B והוא מקבל גם את הרישיון לאופנוע הקטן.

חנן אהרן: כאן רצינו בכל זאת לעשות איזשהו מבחן קטן, מבחן שליטה כדי שנראה שאכן הוא שולט ולכן זה נשאר.

חנן אהרן: הוא יעשה את מבחן השליטה ללא צורך במבחן מעשי מחוץ למגרש.

חנן אהרן: זאת ההקלה היחידה בעניין הזה.

חוה ראובני: זה מצב קיים.

אבי גולן: מתי התקנה נכנסת לתוקף?

חוה ראובני: אם לא כתבנו, זה פרסום.

חנן אהרן: אין כאן עיכוב.

חנן אהרן: זה מיום הפרסום.

חוה ראובני: זה יתפרסם ברשומות.

חוה ראובני: זה לוקח שבועיים-שלושה בדרך כלל אחרי שמסיימים כאן עד שזה רואה אור ברשומות.

חוה ראובני: שלושה שבועות.

חוה ראובני: סדר גודל כזה.

חוה ראובני: יש תהליך בירוקרטי שזה צריך לעבור עד שזה מגיע לרשומות.

חנן אהרן: אני מניח שמי ששומע אותנו, לא ילך לעשות תיאוריה עכשיו.

חנן אהרן: שלושה שבועות לא תהיה תיאוריה לאופנוע.

נסים בנימין: אני מחכה לזה מ-2007.

נסים בנימין: יש לי שעות מכאן ועד האוקיינוס ולא הצלחתי להזיז את זה ואני מודה לחבר הכנסת כרמל שאמה שהצליח להזיז את זה.

נסים בנימין: כמה שדיברתי להיגיון כי זה היה קרוב לחלמאי.

נסים בנימין: זה לא הגיוני לבקש מאתנו לעשות שוב תיאוריה.

נסים בנימין: ברכות.

חנן אהרן: גם ליושב ראש שהביא את העניין לוועדה.

נסים בנימין: הרבה תודה.

כרמל שאמה-הכהן: תקנה 10 – אושרה פה אחד תקנה 11 אושרה קודם לכן.

חוה ראובני: 12.

חוה ראובני: הוספת תקנה 221א אחרי תקנה 221 לתקנות העיקריות יבוא: "221א לימוד נהיגה לתושב חוץ מי שאיננו תושב ישראל, לא ילמד נהיגה ברכב מנועי על ידי נהיגת רכב בדרך ולא ייבחן בבחינת נהיגה עיונית או מעשית, אלא אם כן יש בידו אשרה תקפה לשהייה בישראל".

חוה ראובני: זה בהמשך לדיון הקודם שהיה לנו על נהיגה בישראל על ידי מי שנמצא כאן שלא כחוק.

חוה ראובני: אנחנו רוצים לבלום את זה כבר בשלב לימוד הנהיגה.

כרמל שאמה-הכהן: הערות.

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: תקנה 12 – אושרה פה אחד

חוה ראובני: 13.

חוה ראובני: תיקון תקנה 223 בתקנה 223(א) לתקנות העיקריות, במקום "התקנות 221 ו-222" יבוא "התקנות 221 עד 222".

חוה ראובני: אלה התקנות שמטילות חובה על המורים, מה הם צריכים לבדוק אצל תלמיד נהיגה כתנאי לקיום שיעור.

חוה ראובני: היום הם צריכים לוודא שיש לו כשירות רפואית לנהיגה ושהוא עבר את הגיל המינימאלי הנדרש, ואנחנו מוסיפים לו גם את התקנה החדשה שזה עתה אושרה, 221א, שיש לו אשרת שהייה בתוקף בישראל.

לאה ורון: יצטרכו להציג בפני מורה הנהיגה את האשרה?

חוה ראובני: אם הוא מציג תעודת זהות, ממילא הוא לא צריך לבדוק שום דבר אחר אבל אם לבן אדם אין תעודת זהות כחולה, הוא צריך לראות מסמך אחר.

אייל מושיוב: את זה הרישוי לא עושה בחותמת האובלית שהם נותנים?

חנן אהרן: מה שאנחנו נעשה בנוסף לזה, אנחנו נקל על המורים בעניין הזה ולא נהפוך אותם גם כאן לחוקרים.

חנן אהרן: אנחנו נחסום את היכולת שלהם ברגע שהתקנה הזאת תעבור, נחסום את היכולת שלהם בתחנות הצילום לקבל טופס בקשה לרישיון נהיגה.

כרמל שאמה-הכהן: עדיף.

חנן אהרן: אין מצב שהוא יגיע בכלל למורה הנהיגה.

חוה ראובני: אם הוא יגיע, המורה צריך לבדוק את זה.

חוה ראובני: הרעיון הוא שהוא כבר ייחסם בשלבים הקודמים ברמה המינהלית.

כרמל שאמה-הכהן: הנקודה ברורה.

כרמל שאמה-הכהן: תקנה 13 – אושרה פה אחד

חוה ראובני: אנחנו עוברים לרכב.

חוה ראובני: גמרנו עם הנהגים.

חוה ראובני: 14.

חוה ראובני: תיקון תקנה 285 בתקנה 285(א) לתקנות העיקריות – (1) בפסקה (1), במקום "או צו אישור צוואה", יבוא "צו קיום צוואה או הודעה על הסכם לחלוקת העיזבון, הערוכה באופן שאישרה רשות הרישוי".

חוה ראובני: (2) פסקה (2) – תימחק.

חוה ראובני: כאן אנחנו מדברים על איך רושמים ירושה ברכב.

חוה ראובני: היום כדי לרשום ירושה ברכב, צריך להביא צו ירושה או צו אישור צוואה.

חוה ראובני: המונח צו אישור צוואה לא קיים בדיני ירושה אלא המונח הוא צו קיום צוואה.

חוה ראובני: צריך להביא תעודת ביטוח.

חוה ראובני: אנחנו חושבים שזה מיותר ולכן אנחנו מבקשים למחוק את פסקה (2).

חוה ראובני: לא צריך להביא ביטוח חובה כתנאי להעביר בעלות ברכב, בירושה.

חוה ראובני: אנחנו מוסיפים אפשרות שקיימת לפי חוק הירושה, של הסכם חלוקת עיזבון.

חוה ראובני: היום חוק הירושה מאפשר ליורשים, אחרי שיש צו קיום צוואה או צו ירושה, לעשות ביניהם הסכם חלוקה.

חוה ראובני: יצא שכל אחד קיבל רבע-רבע, שליש-שליש-שליש מהירושה, אבל הם לא התחלקו.

חוה ראובני: הם מחליטים ביניהם שהם לא יירשמו כשלושה יורשים שליש-שליש-שליש, כשלושה שותפים ברכב, אלא הם מחליטים להתחלק ביניהם ואחד לוקח את הרכב ואחד אחר לוקח רכוש אחר של המוריש והם עושים הסכם פורמאלי בדבר הזה.

חוה ראובני: חוק הירושה, סעיף 110, מכיר בזה.

חוה ראובני: תקנות התעבורה לא מאפשרות לכבד את הדבר הזה וזה מחייב אותנו לעשות העברות בעלות דו שלביות.

חוה ראובני: אנחנו רוצים להכיר בזה באופן מסודר.

חוה ראובני: עשינו פנייה גם לאפוטרופוס הכללי והתקנה הזאת היא על דעתו.

חוה ראובני: אנחנו כן רוצים שהסכם חלוקת העיזבון יהיה ערוך באופן שאישרה רשות הרישוי.

חוה ראובני: אנחנו נרצה דרישות צורניות מסוימות שעוד לא קבענו אותן אבל נגדיר אותן, כך שלא יבואו אלינו עם דפי מחברת ששרבטו עליהם ואנחנו לא יודעים באמת מה האמינות של המסמך הזה ושלא מרמים אותנו אלא שזה משהו שהוא בדוק ומוסמך.

חוה ראובני: אנחנו נרצה איזשהו מבנה פורמאלי לזה.

חוה ראובני: זה כדי לתת תוקף להסדר שהוא חוקי וקיים לפי חוק הירושה.

כרמל שאמה-הכהן: בסדר.

כרמל שאמה-הכהן: הערות?

כרמל שאמה-הכהן: תקנה 14 – אושרה פה אחד

חוה ראובני: 15.

חוה ראובני: תיקון שתקנה 509 בתקנה 509 לתקנות העיקריות, האמור בה יסומן (א) ואחריו יבוא: "(ב) לא יתקין אדם מונה, ולא יפעיל אדם מונית או יסיע בה נוסע, אלא אם כן המונה הותקן במרכז לוח השעונים של הרכב, באופן שלא יסתיר לנהג את שדה הראייה, וצג המונה יהיה גלוי לעיני הנוסעים במונית מכל מושביה במהלך כל הנסיעה".

חוה ראובני: הרבותה כאן הוא המשפט האחרון.

חוה ראובני: מפקחים שלנו גילו מצבים בהם המונים מותקנים באופן שהנוסע לא יכול לראות את המונה, בין אם זה בתוך מה שמכונה תא כפפות ובין אם זה בצדו השמאלי של הנהג, בינו לבין הדלת שלו, והנוסע לא רואה את המונה, הוא לא יודע לפי איזה תעריף מפעילים אותו, הוא לא יכול לוודא שזה אופס לפני תחילת הנסיעה, והוא לא רואה את המחיר איך שהוא רץ ויכול להיות שהוא יחליט שזה יקר מדיי והוא את יתרת הדרך הולך ברגל.

חוה ראובני: הוא צריך להיות מסוגל לראות את המונה ולדעת מה הנתונים שמופיעים עליו.

חוה ראובני: לכן אנחנו רוצים לחייב את בעל המונית, שזה בעל הזכות הציבורית, ואת מפעיל המונית להתקין את הצג של המונה - כיום יש מונים שיש להם צג לחוד והמחשוב לחוד – באופן שהנוסע יוכל לראות את הצג.

יהודה בר-אור: קודם כל, לתקן אותך.

יהודה בר-אור: אין מונים כאלה שמופרדים לשניים.

יהודה בר-אור: יש מונה אחד בלבד.

חוה ראובני: כך סיפרו לנו.

יהודה בר-אור: אמרתי לכם, הרבה דברים מספרים לכם אבל הם לא קיימים במציאות כמו שאתם אומרים.

יהודה בר-אור: דווקא כאן אני יכול להפתיע את כל הוועדה.

יהודה בר-אור: אנחנו לא רק תומכים בזה אלא אנחנו גם שמחים על ההחלטה הזאת.

יהודה בר-אור: ברור שאנחנו רוצים שהנוסע ירגיש בטוח וידע שאף אחד לא לוקח לו אגורה מיותרת, אבל אין שני מונים.

יהודה בר-אור: יש מונה אחד ומונה באמצע.

יהודה בר-אור: הדברים האלה שאת אומרת שיש בצד או באמצע או שמים את זה בתוך מגירות, אני חושב שאסור שיהיה דבר כזה אלא זה חייב להיות באמצע.

יהודה בר-אור: אותי מפליא שדבר כזה אתם כל כך מהר מעבירים כשיש כל כך הרבה דברים שמפרידים בינינו לביניכם ואתם לא מעבירים את החוקים בהם.

יהודה בר-אור: אתם מביאים נושא של מונה שבשתי מלים הייתם יכולים לדבר אתנו והיינו נותנים לכם את ההסכמה ולא היה צריך את כל הוועדה הזאת.

יהודה בר-אור: אתם לא משתפים אתנו מספיק פעולה ולכן הרבה דברים נעשים לא נכון כי אתם מדברים עם המשרד ואנחנו בשטח ואתנו אתם לא מתייעצים אתנו מספיק.

יהודה בר-אור: אני חושב שזאת הפעם המאה שאנחנו מעירים לכם בישיבות ומבקשים שתשבו אתנו, תדברו אתנו, כי אז יהיה לכם הרבה יותר קל, יהיה יותר טוב לכולנו ולא נצטרך להטריד כאן את כולם.

כרמל שאמה-הכהן: תקנה 15 – אושרה פה אחד

חוה ראובני: 16.

חוה ראובני: תיקון תקנה 557 בתקנה 557 לתקנות העיקריות – (1) בכותרת השוליים, אחרי "שפקע תוקפו" יבוא "שהומצא לרשות".

חוה ראובני: (2) בסופה יבוא: "(ה) המציא בעל הרישיון את הרישיון לרשות לפי חלק זה, וחלה עליו, בשל פסילה אחרת, חובה להמציאו פעם נוספת לרשות לפי חלק זה, ימציא לה אישור על ההמצאה הקודמת שנתנה לו הרשות שלה המציא את הרישיון ומרוץ תקופת הפסילה הנוספת לא יתחיל לפני שהמציא את הרישיון כאמור".

חוה ראובני: התקנה מדברת על סיטואציה בה בן אדם קיבל יותר מפסילה אחת אחרי השנייה, והוא הפקיד את הרישיון לצורך הפסילה הראשונה.

חוה ראובני: מה הוא צריך לעשות עם הפסילה הבאה?

חוה ראובני: אין בידו רישיון, מה הוא צריך להפקיד?

חוה ראובני: הנושא הזה, אגב, היה נושא לדיון בבית המשפט העליון ממש בזמן האחרון, ברשות ערעור פלילי 8317/10, מאיר כהן נגד מדינת ישראל, ושם אפילו הייתה מחלוקת בין שופטי בין המשפט העליון באשר לפרשנות הדין הקיים.

חוה ראובני: בסופו של דבר השופט רובינשטיין, שהיה שם בדעת מיעוט, אמר – אנחנו כתבנו את התקנות לפני זה ואני תומכת בעמדתו – שמצב התקנות כיום בהקשר זה אינו משביע רצון והוא מותיר חללים של אי ודאות.

חוה ראובני: עוד לפני שהוא כתב את זה, זה רק מחזק את הצורך בתיקון של התקנה הזאת בגלל שבדיוק בסיטואציה הזאת דן בית המשפט העליון, מה צריך לעשות.

חוה ראובני: השאלה הייתה האם הוא צריך בכלל לעשות משהו ואולי מבחינת מדיניות רצויה הוא לא צריך לעשות דבר.

חוה ראובני: השופט לוי אומר: נכון ולשוב לדרוש מנאשם כזה שישוב וימלא אחר הוראות ההפקדה הקבועות בתקנה 557 בכל פעם שיורשע מחדש.

חוה ראובני: שיבצע תהליך שבו הוא מקבל על עצמו את הפסילה, שהוא מודע לפסילה והוא מתחיל לרצות אותה.

חוה ראובני: אין להתחיל לרצות עונש במחדל, באי עשייה.

חוה ראובני: אדם צריך כשהוא מבצע עונש, הוא משלם קנס, הוא מתייצב למעצר, הוא מתייצב לעבודות שירות, שיפקיד, שיעשה משהו פוזיטיבי שבו הוא אומר שהוא מתחיל לרצות עונש.

חוה ראובני: לכן אנחנו מבקשים שבמצב בו הרישיון מופקד, הוא יפקיד את אישור ההפקדה.

חוה ראובני: לא שיוציא את הרישיון, אני לא רוצה שיקבל בחזרה את הרישיון כי נוח לי המצב אבל שיפקיד את אישור ההפקדה ובזה אני יודעת שהוא אישר את הפסילה.

כרמל שאמה-הכהן: הערות?

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: תקנה 16 – אושרה פה אחד

חוה ראובני: 17.

חוה ראובני: תחילה תחילתה של תקנה 3 – והציע כאן היועץ המשפטי שזה יחול גם על תקנה 11, התקנות המשלימות של תקנה 213, חובת קורס רענון - 60 ימים מיום פרסומן של תקנות אלה (להלן – יום הפרסום) ותחילתה של תקנה 15 – שזה הנושא של המונה למונית, עליו עכשיו דיברנו – 90 ימים מיום הפרסום.

חוה ראובני: יהיה מספיק זמן למי שהתקין מונה באופן לא ראוי ושלא עומד בסטנדרטים האלה, להזיז את מיקומו.

חוה ראובני: כמובן שמספרי התקנות ישתנו בהתאם לזה שהשמטנו תקנה אחת.

יהודה בר-אור: ברגע שתוציאו מכתב לחברות המונים, יש הרי רק שניים בלבד ותאמרו להן שכך זה עבר, שחייבים לשים את המונה בצורה תקינה כדי שיראו אותו, הנהג לא יכול להשפיע עליו אחרת כי היום יש לך כוח לומר לחברת המונים איך לשים את המונים ואז נגמר הסיפור.

חוה ראובני: בוודאי הודעה מתאימה תימסר לחברות המונים, אבל יש אנשים שהמונים שלהם כבר מותקנים כיום במקום בו אינם נראים.

חוה ראובני: להם אנחנו נותנים תשעים ימים להזיז את המונה.

כרמל שאמה-הכהן: הערות?

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: תקנה 17 – אושרה פה אחד דרישת שלום לגאנם, דרישת שלום לשר.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה לכולם.

חוה ראובני: תודה רבה.